149 
De ballonture, som i stedse stigende antal i den senere tid fore- 
toges, har givet nye bidrag til vor kundskab om sygdommen. Selv 
om man aldeles passivt blev hævet op i høiden, indtraadte altid de 
samme symptomer, forbundet med farlige blodstigninger til hovedet. 
Læberne blev blaa eller næsten sorte, og blødninger fra mund og ører 
indtraf, hvilket sidste tilskreves blodtrykket, der ikke fandt tilstræk- 
keligt modtryk udenfor i den fortyndede luft. Tyngselen i lemmerne 
antog man for en umiddelbar følge af det formindskede tryk. Det er 
nemlig en kjendsgjerning, at flere af vort legemes ledforbindelser, for¬ 
nemmelig skulder- og hofteleddet for en væsentlig del holdes sammen 
af det ydre lufttryk, saaledes at de falder fra hinanden, naar man 
f. eks. borer hul ind til ledkapslen. Denne virkning er dog meget 
overvurderet. Tyngsel i lemmerne, foraarsaget heraf, vil sandsynligvis 
ikke merkes førend ved en barometerstand af 250 mm. eller i høider 
af 8 850 meter altsaa i høider, som en jordisk vandrer ikke har no gen 
udsigt til at naa. 
Yidenskabelig undersøgt blev bjergsygdommen først af Paul 
Bert. Han studerede først den indflydelse, som forøget eller for- 
mindsket lufttryk har paa smaafugle. Under en luftpumpes recipient 
blev disse dyr først urolige og faldt dernæst om paa siden, naar luft¬ 
trykket bragtes ned til 400 mm. Dyrene kom sig dog snart igjen, 
naar luften atter blev sluppet ind. At aarsagen var mangelen paa 
surstof kunde Bert let overbevise sig om ved lidt efter lidt at lade 
ren surstofgas strømme til. Dyrene kom sig ikke blot hurtigere, men 
hin fortyndingsgrænse af 400 mm. kunde endog langt overskrides, 
naar luften bestod af rent surstof uden tilblanding af kvælstof. Endog 
ved tryk paa 150—-120 mm. befandt fuglene sig fuldstændig vel i ren 
surstofgas. Da atmosfæren indeholder omtrent 1 /$ surstof, saa fik 
dyrene altsaa ved hvert aandedrag omtrent ligesaa meget surstof i 
lungerne som i fri luft. Potter formaaede under lignende forhold 
nogen tid at udholde selv et tryk af 100 mm.; men for senere at 
holde dem i live var det nødvendigt lidt efter lidt at slippe luften ind. 
Blev det normale lufttryk pludselig tilveiebragt, saa døde de. 
Eor at prøve den fortyndede lufts virkning paa det menneskelige 
legeme konstruerede Bert et større luftfortyndingsapparat, hvori han 
lukkede sig selv inde. De første symptomer paa denne kunstige, ved 
jordens overflade frembragte bjergsygdom begyndte ved et tryk af 
4B0 mm., ét lufttryk saa lavt altsaa, som det først bliver paa Europas 
