150 
høieste fjeldtoppe. Lungernes virksomhed steg i høi grad, og pulsen 
øgede fra 60 til 82 slag i minutet. Desuden begyndte det at suse 
for ørene, og en sterk aandelig betagethed indfandt sig. De simpleste 
regnestykker faldt vanskelige. I sit glashus nedskrev Bert, at han 
ikke mere var istand til at multiplicere antallet af pulsslagene med 8. 
Nu satte han en med surstof fyldt ballon for munden, og efter nogle 
gange at have indaandet heraf i fulde drag var alle tegn paa legemlig 
og aandelig svækkelse borte. Yed at styrke sig paa denne maade 
formaaede han at udholde endnu langt større fortyndinger og kunde 
holde ud i halve timer i lufttryk af 200 mm., hvilket omtrent svarer 
til lufttrykket paa jordens høieste top Graurisankar (8 840 m.). 
Det var disse forsøg, der i 1875 indbragte Paul Bernt akademiets 
store prisbelønning, og hvormed han grundede sin berømmelse som 
naturforsker. Forsøgene fortsattes under Berts ledelse af 3 berømte 
luftskippere, Sivel, Crocé-Spinell og Graston Tissandier, 
der havde til hensigt at nyttiggjøre dem ved sine i videnskabelig hen- 
sigt anstillede ballonture. Det viste sig af deres forsøg, at sympto- 
merne for de forskjellige personer indfandt sig ved meget forskjellige 
fortyndinger og til forskjellige tidspunkter. Crocé-Spinell holdt alle¬ 
rede paa at kvæles, naar Sivel kun sporede et let ildebefindendie, men 
de kunde alle 3 fjerne ethvert spor af ildebefindende ved at tage et 
par drag surstof, ligesom ogsaa den blaalige farve i læber og ører 
straks forsvandt tilligemed enhver slappelse i leddene. 
Ansporet af disse gode resultater foretog de tre mænd den 15de 
august 1875 hin skjæbnesvangre luftreise, der kostede 2. af dem livet. 
Efter Berts udsagn, der netop var fraværende fra Paris r havde de med- 
taget forlidet surstof og havde derfor været for sparsomme med at 
opfriske sig dermed. De havde ikke vovet at styrke sig, før faren 
var overhængende. Deraf kom det, at de mistede sine kræfter, da. 
ballonen pludselig hævede sig et godt stykke, idet endel ballast udka- 
stedes. Sivel havde endnu kraft til at aabne ventilen, men denne an- 
strængelse bragte ham sandsynligvis døden. Tissandier var den eneste: 
af de 3 dristige mænd, der slap fra det med livet. Siden er der ikke 
hændt saadanne ulykkestilfælde. De luftskippere, der nu besøger saa- 
danne farlige høider sørger altid for at have med tilstrækkelige mæng- 
der komprimeret surstof. 
Dr. Paul Eegnard har ifjor vaar suppleret Berts forsøg ved 
undersøgelser om, hvorvidt andre faktorer end mangel paa surstof 
