155 
pladen og jorden, vil disse hurtige forandringer i metalpladens elek¬ 
triske tilstand opfattes som en tone. Ved at kombinere korte og lange 
toner, kan man da danne sig et alfabet, aldeles som man ved kombi- 
nation af punkter og streger danner det bekjendte telegrafiske alfabet. 
Først for ganske kort tid siden har man i Tyskland begyndt at 
beskjæftige sig med løsningen af spørgsmaalet om telegrafering uden 
traad. Paa foranledning udenfra har imidlertid „Die algemeine Elek- 
tricitåt-Gresellschafft u i Berlin henvendt sin opmerksomhed paa spørgs¬ 
maalet. Ingeniør E. Rathenau begyndte at sætte sig ind i de 
forsøg, der anstilledes i England og udarbeidede derpaa et system r 
hvormed han har anstillet forsøg paa Wannsøen mellem Berlin og 
Potsdam. Disse eksperimenter faldt meget tilfredsstillende ud, og det 
ser ud, som den praktiske løsning af spørgsmaalet herigjennem vil 
kunne naaes. 
Rathenaus anordning var følgende: Han nedsænkede 2 store 
metalplader i våndet i en gjensidig afstand af omtrent 400 meter. 
Disse plader var sat i forbindelse med begge poler paa et akkumulator- 
batteri, og ved hjælp af særegne anordninger kunde der gjennem vån¬ 
det fra plade til plade sendes afbrudte strømme i et antal af op til 
200 i sekundet. Disse elektriske strømme udbreder sig nu, efter 
hvad Rathenau har vist, kilometervidt udover til alle sider gjennem 
våndet. 
Forat opfange disse strømme nedsænkedes paa et andet sted af 
spen 2 andre plader omtrent 50 meter fra hinanden. Disse plader 
sættes derpaa i ledende forbindelse med hinanden, og en telefon ind- 
skydes i ledningen. Man kan da i telefonen iagttage de strømme, der 
fra den anden station sendes ud i våndet. Paa Wannsøen lykkedes 
det fra centralstationen at telegrafere ligetil Ny-Cladow paa den mod- 
aatte bred, en afstand der beløber sig til omtrent 5 km. Desuden 
kunde der tilveiebringes telegrafisk forbindelse mellem centralstationen 
og en elektrisk baad, tilhørende „Allgemeine Elektricitat-Gesellschafft u , 
og som anbragtes paa forskjellige steder paa søen i afstande, ligesaa 
store som den ovenfor nævnte. 
Disse resultater synes ved første øiekast meget overraskende.. 
Det er jo ganske merkeligt, at en strøm paa 2.5 ampere paa denne 
maade kan fordele sig gjennem søen. Den største del af strømmen 
vil naturligvis gaa gjennem de dele af våndet, der ligger paa den 
rette linje mellem pladerne. Jo længer man kommer fra denne for- 
