157 
skibe i taaget veir omgive sig med et usynligt bælte af elektriske 
strømme, indenfor hvilket intet andet skib knnde komme, uden at begge 
varsledes derom. Prometheus. 
Gaadefulde bevægelser hos en mugsop. 1 ) 
For nogle aar siden opdagede E1 f v i n g endel gaadefulde bevæ- 
gelsesfænomener ved frugtstilkene hos phycomyces nitens, der bliver 
omtrent af længde som en haand, og som vokser paa oljetønder og 
oljekager. De bøier sig nemlig ganske tydeligt henimod et stykke 
jern, der bringes i nærheden, hvorimod kobber ingen virkning har. 
Ogsaa en hel del andre ting, som ikke har noget tilfælles, frembringer 
samme virkning, saasom segllak, colophenium, silke, kautschuk, svovl, 
træ. Da man nu Ved, at denne oljemug vender sig bort fra vand og 
fugtige substantser, saa mente L. Errera i dette fænomen at se en 
slags hydrotropisme, idet jernet skulde formindske fugtigheds- 
tilstanden og saaledes udøve en tilsyneladende tiltrækning. Denne 
forklaring holder imidlertid ikke stik, da hygroskopiske substantser 
som klorkalcium ikke øver nogensomhelst tiltrækning paa soppen. 
Endnu merkeligere er endel nye iagttagelser, som Elfving har 
anstillet ved den samme sop. Platina, som i almindelighed ikke ud- 
øver nogensomhelst virkning paa soppen, blev pludselig meget virk¬ 
somt, naar det en stund udsattes for solens straaler; metallet tiltrak 
soppen meget sterkt saavel med den side, der direkte havde været 
udsat for solens straaler som med den anden, og denne tiltræknings- 
kraft vedvarede i flere timer. Elfving formodede heri at se en slags 
fosforescentsvirkning, frembragt ved straaler, der var usynlige men 
dog kunde paavirke soppen. Allerede Becquerel har i sine studier 
over fosforescents talt om saadanne for vort øie usynlige straaler. 
Hvad nu end grunden kan være, saa er faktum det, at soptraaden 
bøiede sig sterkt henimod en platinaplade, der i forveien i 70 minuter 
udsattes for augustsolens straaler, mens en plade, der opvarmedes i 
mørke, til samme temperatur forblev fuldstændig virkningsløs. 
Det kunde altsaa ikke være varmestraalerne, der var aarsagen;: 
heller ikke var det de kemisk virksomme straaler i sollyset; indskyder 
1 ) Se „ Naturen “ 1892, pag. 97. 
