159 
lige. Hertil kommer, at bogen nu er temmelig antikveret, det er jo 
ogsaa over 20 aar siden, den udkom. 
Aurivillius’s „lommebog“ er efter min erfaring en meget god og 
praktisk haandbog. Det svenske sprog vil kanske i begyndelsen van¬ 
skeliggjøre noget brugen af den, men det vil man snart komme ud 
over. Ved de praktiske øvelser under Bergens museums sommerkursus 
iijor blev den delvis brugt og, skjønt de fleste af deltagerne i disse 
øvelser aldrig tidligere havde givet sig af med at bestemme fugle, 
syntes de dog ikke at have havt nogen vanskelighed for at finde sig 
tilrette i den. 
Hvad der i høi grad letter brugen af bogen er det „nøglesystem u , 
som forfatteren overalt bruger, samt de ypperlige træsnit af de ved 
bestemmelsen mest karakteristiske dele af fuglen, næb, fod og delvis 
vinge. Til hjælp for nybegynderen findes en indledning med de vig- 
tigste oplysninger over fuglenes anatomi, terminologi, levevis, vandrin¬ 
ger o. s. v. Ogsaa denne del af bogen er forsynet med tegninger. 
Det er kun skade, at forfatteren ikke har medtaget Norge i sit 
arbeide, saaat det kom til at blive en skandinavisk fauna; herved vilde 
bogen have vundet adskilligt; thi de svenske fuglenavne er for os saa 
fremmede, og den latinske nomenclatur har for lægmanden liden eller 
ingen værd. 
Den, der skulde ønske lidt udførligere oplysninger over fuglenes 
levevis, redebygning, eg o. s. v., vil finde disse i Carlsons arbeide; 
men desværre har ogsaa denne forfatter kun taget hensyn til Sverige. 
Dor at lette bestemmelserne har forfatteren forsynet bogen med teg¬ 
ninger af de fleste af de beskrevne fugle. Uheldigvis er dog disse 
tegninger udførte i en saa liden maalestok, at deres værd for de fleste 
fugles vedkommende er liden eller ingen, da er figurene hos Aurivillius 
ganske anderledes oplysende. J. G. 
Mindre meddelelser. 
Havbølgernes størrelse. Hr. dr. G. Schott giver i et fest¬ 
skrift en del interessante meddelelser angaaende høiden og længden af 
bølgerne paa det aabne hav. Iagttagelserne anstilledes paa en reise 
til Det gode haabs forbjerg. Til maaling benyttede dr. Schott et meget 
følsomt aneroidbarometer. Yed disse maalinger toges ogsaa hensyn 
til, at skibet altid skjærer dybere paa toppen af et bølgebjerg end 
nede i en bølgedal. Hver observationsrække udførtes i løbet af en 
dag med bestemt vindhastighed. 
Ved en temmelig sterk passat var bølgernes længde 34.5 m. og 
deres hastighed 7.38 meter pr. sekund, hvilket svarer til 27 km. i 
timen, altsaa omtrent samme hastighed som et moderne seilskib. Naar 
vindstyrken vokser, tiltager ogsaa bølgernes størrelse og hastighed. 
Ved sterk vind opnaar de en længde af 78 m. og en hastighed af 
