165 
lagringens betydning for den geologiske tidsregning (Kristiania viden- 
skabsselskabs forhandlinger 1883). I dette arbeide, saavelsom i et 
senere (om den sandsynlige aarsag til strandlinjernes forskyvning „Nyt 
magazin for naturvidenskab“ 1889; ogsaa udgivet paa engelsk) viser 
han, hvorledes vekslende lagfølger, særlig af ferskvands og saltvands- 
dannelser er af betydning for den geologiske tidsregning, naar man 
kan passe dem ind i periodiske forandringer i jordbanens forhold 
(Blytt holder sig særlig til forandringer i banens ekscentricitet). Dette 
mener Blytt lader sig gjøre for flere af Europas tertiære aflagringer, 
som er nøiagtigt kjendt, saaledes for pariserbækkenets og øen Wights 
vedkommende. Efter disses vidnesbyrd, mener han, at tertiærtidens 
afslutning maa ligge ca. 350 000 aar tilbage i tiden og dens begyn- 
delse 3 250 000 aar. 
Vi faar her atter henvise til en anden af handling af Blytt i dette 
tidsskrift (1890), da dette opsæt ellers vilde blive altfor langt. 
Era plantegeografien er Blytt ved disse arbeider kommen langt 
ind i spørgsmaalet om geologisk tidsregning, et af geologiens vanske¬ 
ligste og dunkleste felter. Han har her gjort nye og originale syns- 
maader gjældende; mange vil vel ogsaa kalde dem dristige. Hans 
theorier har da ogsaa vakt en levende diskussion baade her hjemme 
og udenlands; samtidig har det store kjendskab, han i de ovennævnte 
og andre arbeider har lagt for dagen, til planternes udbredelse, skaffet 
ham en høi rang blandt nutidens plantegeografer. 
Der gaar gjennem Blytts mere theoretiserende arbeider et sterkt 
deduktivt drag, som lader ham opbygge resultaterne med næsten 
matematisk sikkerhed; paa hvert blad beundrer man ogsaa forfatterens 
store belæsthed og den skarpsindighed, hvormed han forstaar at kom¬ 
binere kjendsgjerningerne. 
Vi har ovenfor nævnt de vigtigste af Blytts arbeider; det er ikke 
meningen her at regne op alle; kun et par til for fuldstændigheds 
skyld. Kronprinsens guldmedalje fik han saaledes for et arbeide over 
jordbundens indflydelse paa vegetationen, udgivet under titelen: ,,Kri¬ 
stiania omegns fanerogamer og bregner u . En større af handling om 
vegetationen i Sogn udkom i 1869, resultatet af flere somres botani- 
sering i trakterne omkring Sognefjorden. 
Blytt er en egte friluftstnand med en sterk udpræget kjærlighed 
til nataren. Som rimeligt er foretager han hver sommer reiser i de 
forskjelligste landsdele; og det er ikke mange steder i vort land, hvor 
