169 
Som før nævnt er det forplantningen, der adskiller algerne fra 
•deres naboer, blomsterplanterne paa landjorden. Algernes forplantning 
foregaar paa 2 forskjellige maader, nemlig enten paa kjønnet eller 
kjønsløs vei. Den kjønslige forplantning foregaar altid ved sam- 
virken mellem 2 forskjellige celler, der gjerne løsner sig fra forældre- 
planterne og smelter sammen til en eneste celle, som da danner emnet 
til den nye plante. Den kjønsløse forplantning foregaar simpelthen 
derved, at en eller flere celler eller endog hele stykker paa forskjellig 
vis løsnes fra moderplanten og nden videre vokser ud til n} r e individer. 
Efter størrelsen, formen, bevægeligheden o. s. v. af disse saakaldte 
forplantningsceller faar forplantningen forskjellige navne. 
Praktisk kan algerne deles i 4 klasser nemlig: 
Rødalger (rhodophyceerj. 
Brunalger (phæophyceer). 
Grønalger (chlorophyceer). 
Blaagrønne alger (cyanophyceer). 
Alle disse klasser er rigt repræsenterede ved vore kyster. 
Angaaende algernes udbredelse hos os og forresten overalt, saa 
lægger man meget snart merke til visse lovmæssigheder i deres op- 
træden. Hver del af havbunden har i regelen sit karakteristiske præg 
i algologisk henseende; det er ikke saa, at de forskjellige arter vokser 
i vild uorden overalt om hverandre, men indenfor et og samme om- 
raade er gjerne en eneste eller nogle faa arter de mest fremtrædende, 
■og denne eller disse paatrykker da vegetationen sit eiendommelige 
rpræg. Et saadant begrænset omraade af havbunden, karakteriseret 
wed en eller nogle faa arter, kaldes en formation. 
Algeformationerne kan enten have en rent lokal karakter, optræder 
nltsaa kun paa et eller meget faa steder, eller de har en meget stor 
•udbredelse, og kommer saaledes til at karakterisere algefloraen paa en 
vis kyststrækning. Yi skal her kun holde os til de sidste. De har 
en simpel og ]et overskuelig udbredelse. 
Det, som betinger denne algernes optræden i formationer, er 
naturligvis de ydre livsbetingelser. Eormationerne veksler med loka- 
liteternes natur. Udenskjærs, hvor brændingen uophørlig bearbeider 
kysten, og ikke lader de paa den voksende alger et øiebliks ro, er 
floraen ganske forskjellig fra, hvad den er indenskjærs. Videre veksler 
formationerne med dybden, og specielt er algeformationerne i den lito- 
i 
