187 
er som man ser skraa. Karret fyldes delvis med søvand, algen brin¬ 
ges nedi, og papiret dyppes helt ned i våndet nnder algen. Papiret 
trækkes dernæst tilligemed algen langsomt opover karrets skraa bund, 
indtil man har faaet den fuldstændig paa det tørre. Til præparationen 
maa benyttes søvand, da en hel del især finere former ikke godt taaler 
det ferske vand. 
Grovere former som fucus-arter og laminariacéer rulles sammen 
halvtørre og kan i denne tilstand holde sig et par maaneder. Deres, 
præparation begynder med, at man udvander dem omhyggeligt i ferskt- 
vand forat fjerne saltet, der ellers vilde trække fugtighed til sig og 
ødelægge herbariet. Derpaa foregaar presningen akkurat paa samme 
maade som ved almindelige blomsterplanter. 
Selvfølgelig er der i denne korte skildring af algefloraen kun 
medtaget de allervigtigste træk, og desuden har stoffets vidtløftighed 
kun tilladt mig at omtale indenskjærsfloraen. Floraen paa lokaliteter, 
der er udsat for det aabne hav har et fra denne saa vidt forskjelligt 
udseende, at den maatte blive gjenstand for en speciel behandling. 
P. Boye. 
„8olflekaar“.') 
I det daglige liv høres oftere den mening udtalt, at dette eller 
hint veir, frugtbarhed og forskjellige andre omstændigheder, der griber 
ind i menneskelivet, ter sig forskjelligt fra det ene aar til det andet. 
„Et saa koldt aar, en saa vaad sommer, saa daarlig høst som iaar har 
vi ikke havt paa længe“, er jo ytringer, der meget ofte høres, og som 
synes at stemme meget daarlig med naturvidenskabens ofte sterkt 
fremhævedé' love om regelmæssigheden af de forskjellige foreteelser 
paa jorden og firmamentet. Man er ofte tilbøielig til at tilskrive dette 
iolks daarlige hukommelse, som jo virkelig ogsaa hyppig skalter og 
valter med fortiden paa en temmelig vilkaarlig maade. Men en nøiere 
betragtning viser, at det i dette tilfælde er anderledes. De erfaringer, 
som gjøres af meteorologer, sømænd, landmænd, handelstanden o. s. v., 
taler et altfor tydeligt sprog om, at de forskjellige aar ikke er fuld¬ 
stændig ens i henseende til varme og kulde, frugtbarhed og fugtighed 
o. s. v. og naar man paa den anden side ikke kan beskride viden- 
2 ) W. Berdrow. 
