212 
Det er fremdeles vanskeligt at tænke sig en dobbelt strøm af 
vædske — gift nedover, blod opover — samtidig gjennem den trange 
kanal i en mygs eller moskitos snabel. Dersom bevægelserne ikke 
foregaar samtidigt, men dersom en nedflyden af gift følges af en op- . 
sugning af blod, synes det jo, som om størstedelen af giften maa 
suges ud af saaret næsten ligesaa hnrtigt, som den er bragt ind, og 
at den som følge deraf vanskelig kan øve nogen virkning paa de om¬ 
givende væv. Humboldt, som fuldt og fast troede paa stikkets giftige 
natnr, fandt i denne udsugning af gift en forklaring til, at enkelte 
saar var smertefri. Hans erfaringer gaar næsten i stik modsat ret¬ 
ning af de af Dimmock ovenfor anførte. Han paastaar nemlig, at 
dersom insektet faar lov til at suge sig mæt, 
vil der ikke indtræde nogen ophovnen eller 
smerte. Naar der derimod indfandt sig smerte 
efter et stik, troede han, at dette kom af, at 
stigningen var blevet afbrudt hnrtigt, saaledes 
at dyret ikke fik tid til at suge i sig igjen den 
gift, det senest havde indsprøitet. Han for- 
søgte med en af de farligste arter, som han 
taalmodigt tillod at sætte sig paa haanden og 
fortæller da om dette saaledes: „Jeg iagttog,. 
at smerten, om end heftig fra først af, aftog,. 
alt eftersom insektet fortsatte med at suge, og 
at den ophørte fuldstændigt, naar det af sig 
selv fløi bort. u Følgende forsøg synes, imid- 
Fig. 52. Vinduesmyg lertid at vække nogen tvil om gifttheorien. 
(rhyphus fenestralis). Han siger nemlig: „Jeg frembragte ved hjælp 
af en naal saar i min hud og indgned stikkene- 
med knuste moskiter, uden at der paafulgte nogen opsvulmen.“ Det. 
maa derfor idetheletaget medgives, at der ligeoverfor begge de to- 
hypotheser, som har været opstillet til forklaring af den af stikket 
følgende opsvulmen og smerte, reiser sig store vanskeligheder. For¬ 
holdet er her det samme som ved væggelus og lopper. 
Det synes, som om det hovedsagelig er to slags virkelige myg,. 
som hos os gjør husene usikre; de benævnes culex annulatus og 
Clliaris. Den første har prægtigt spettede vinger, men maa dog ikke 
forveksles med et andet myglignende insekt med plettede vinger (fig. 52),. 
og som hyppigt findes i vore vinduer, og kaldes vinduesmyggen 
