Hvorledes er Jæderen bleven til? 
Man har kaldt Jæderen et stykke dansk sletteland hængt til 
Norge, og dette er i geologisk henseende temmelig rigtigt; thi 
Jæderen bestaar som Danmark væsentlig af løse istidsmasser. Men 
der er dog den forskjel, at grnndvolden under Danmark er kridt og 
andre yngre lagede bergarter, mens paa Jæderen grundvolden, som i 
forbigaaende sagt, ogsaa stikker frem her og der som lave høider, er 
det samme gamle fjeld, der ellers danner Norges klippegrund. Berg¬ 
mester Dahll haabede i sin tid, at der paa Jæderen skulde kunne 
forekomme kulførende lag, og folk i Stavanger skjød penge sammen 
og lod foretage dybboringer paa strandbredden af Jæderens sydlige 
del; men man fandt under de løse masser intet andet end det sæd- 
vanlige fjeld. Boringerne viste, at istidsdannelserne kunde være meget 
tykke, nemlig indtil omtrent 120 m. 
Nu for tiden holder den geologiske undersøgelse paa med en 
noksaa grundig undersøgelse af Jæderen i en bestnmt retning, idet der 
af landbrugsingeniør Grrimnes, som assisteres af fanejunker Aal- 
gaard, udarbeides et jordbundskart. Under en reise, forf. netop har 
gjort for at tilse dette arbeide, er det lykkedes at faa en noget bedre 
indsigt i Jæderens geologi, end man hidtil har havt, og herom er det r 
at der i det følgende skal berettes. 
I det sydlige parti af Jæderen, et stykke inde i landet, ligger 
Mosevandet, og i nærheden af dette hæver Jæderens løse masser sig 
til ikke mindre end omtrent 370 m. o. h. efter Grimnes’s maalinger. 
Løsterrænget danner her en slags ujevn høislette, der er omtrent ube- 
boet paa grund af sin høide og med temmelig bratte skraaninger gaar 
15 
