227 
lave flere egne tæt beboede af dygtige folk, saadanne som man finder 
i de to omhandlede strøg. 
Efter morænelerets dannelse har Jæderen og Lister i et senere 
tidsrum været overflommet, i det mindste delvis, af andre bræer, som 
har kommet glidende, ikke langs kysten, men som har bevæget sig 
direkte fra det bagenfor liggende land og altsaa havt en sydvestlig 
eller sydlig bevægelsesretning. De af disse bræer efterladte jordarter 
har været mindre frugtbare. Nær forbunden med de egentlige 
morænemasser og dannet ved, at rindende vand har skyllet leret ud 
af dem, er de afleiringer, man finder af „vasket sand og grus u . Disse 
yder en mager jordbund; men man kan forbedre den ved at tilsætte 
moræneler. Mest paafaldende af disse masser, i hvis tilblivelse rin¬ 
dende vand spiller en rolle, er rullestensaaserne; dette er vel udpræ- 
.gede rygge eller volde af rullestensgrus, der med et bngtet løb stræk- 
ker sig hen over jævnere land. Man har tænkt sig, at de er frem¬ 
komne derved, at de yngste isbræer under afsmeltningen har været 
furede af elveleier; i disse har der samlet sig rullestensgrus, og naar 
isen tøede aldeles væk, blev dette grus liggende som de langstrakte 
.aaser, vi nu ser. Ved en tidligere leilighed er omtalt saadanne aaser 
fra Jæderen; nu har jeg fundet dem ogsaa paa Lister. 
Landets stigning pleier ellers at spille en væsentlig rolle ved 
betragtninger over jordsmonnet i vort lands lavere egne, og man har 
tildels talt, som om hele Norge skulde være steget omtrent 200 m. 
:siden istiden. Dette er dog kun rigtigt for egnene om de indre egne 
■om Kristiania og Trondhjemsfjorden. Stigningen har været ujevn, og 
for Jæderens og Listers og det mellemliggende landstrøgs vedkommende 
har den kun været paa omtrent 8 m. eller, med et rundt tal sagt, 
omkring 10 m. over middelvandstand. Op til denne høide finder man 
fjærestene, strandvolde og andre merker efter havets høiere stand. 
Over denne høide finder man bølgende former, der er karakteristiske 
for morænelandskaber, og naar man undtagelsesvis finder en ganske 
vandret slette, skyldes dennes forekomst lokale aarsager, f. eks. at en 
indsænkning er bleven udfyldt af forholdsvis sent tilkommet ler, sand 
-eller torv. 
Naar man hidtil ikke har havt paa det rene, at landets stigning 
