287 
heder i Franken, „naar blommerne blaaner u . I Frankrig og England 
kan det endog foregaa saa sent som i november. Det er sandsynlig- 
vis disse høsttrækkende aal, der leger om sommeren, og fra dem stam¬ 
mer antagelig al den mindre aalefaring, der saaledes blir omkring 
aarsgammel, naar den gaar op i floderne og elvene. Den større aale¬ 
faring er derimod antagelig halvandet aar gammel, thi den maa stamme 
fra vaartrækket, der leger om høsten. Vandringen foregaar altid i 
mørke nætter, om dagen og i maaneklare nætter holder aalen sig' 
derimod i ro, skjult under stene, trærødder eller nedgravet i mudderet. 
I forbindelse med høsttrækket maa nævnes de aalevandringer, som 
samtidig foregaar i Østersøen langs den svenske kyst fra Den botniske; 
bugt nedover til Skaane og videre nordover gjennem Øresund til 
Kattegat. Gjennem Belterne foregaar der ligeledes et træk fra Øster¬ 
søen ud til Kattegatet. I Den botniske bugt begynder denne vandring 
allerede i juli, men til Øresund indtræffer trækket først i september— 
november. Hvorledes skal vi forklare os dette træk? Det minder 
meget om aalevandringerne i det ferske vand, thi i begge tilfælde^ 
søger aalen fra saltfattigt vand til det saltholdige hawand for der at 
gyde. Aalen har efter al sandsynlighed engang i tiden været en hav¬ 
fisk, men lidt efter lidt har den tillempet sig, saaat den ialtfald en 
lang tid kan leve i det ferske vand, gydningen maa dog fremdeles 
foregaa i det salte, derfor vandrer den fra ferskvandene til havet, og 
derfor maa den, naar den skal gyde, drage ud fra det brakke Østersø- 
vand til Kattegatets saltholdige vand. Man har dog ved Stockholm 
og endnu nordligere i Den botniske bugt fanget saa smaa aalefaring, at 
den vanskelig kan være udklækket i Kattegat og have vandret den lange 
vei rundt den svenske kyst; den maa stamme fra Østersøen. En del 
aal maa saaledes blive tilbage i Østersøen og have tillempet sig saa,. 
at de kan forplante sig der. Som vi senere skal vise, leger rimeligvis, 
ogsaa en del aal i det ferske vand. 
Desværre mangler vi for tiden omtrent ganske kjendskab til aalens; 
vandringer her i landet. Vi ved kun at høsttrækket foregaar i sidste= 
halvdel af september og i begyndelsen af oktober, og at det i flere= 
vasdrag er ikke ubetydeligt; saaledes blev ifølge „Norsk Fiskeri tidende u 
i slutningen af september 1890 turbinen ved Tou møllebrug i Stavanger 
amt standset af et saadant aaletræk. Det samme hændte høsten 1883 
med et par turbiner ved Fritzø træsliberi ved Farriselven. Det kvan¬ 
tum aal, som her udtoges af turbinerne, var omtrent en halvtønde,. 
