252 
Paa denne maade, mener Planté, at man kan forklare de for¬ 
skjellige virkninger af de saalænge gaadefulde knglelyn. 
Professor dr. L. Weber i Breslan har forøvrigt underkastet 
Plantés forklaring af kuglelynene en indgaaende kritik, og han fandt 
den ikke tilstrækkelig til at forklare alle de fænomener, der ledsager 
kuglelynene, men i ethvert fald kan Plantés forsøg ansees som analoge 
iænomener. P. B. 
Den „flyvende sommer 1 *. 1 ) 
Glaar man en smuk september- eller oktobermorgen ud paa mar¬ 
ken, hvor kornet for nogle uger siden stod paa stør, og hvor nu 
agerukrudtet spirer frem mellem stubberne, vil man ofte overraskes 
af et forunderligt skue. Man ser ret hyppig, at hele marken er over¬ 
trukket ligesom med et fint sølvslør, hvis enkelte traade er udspændte 
mellem stubberne, og som spiller i alle regnbuens farver i solskinnet. 
Men saasnart solen kommer høiere paa himmelen, forsvinder det fine 
slør; de lange, hvide silkelignende traade rives med af vinden, flyver 
gjennem luften, indtil de bliver hængende ved træer, græsstraa, saa- 
velsom ved klæder og hatte. 
Dette fine slør har i de forskjellige egne faaet forskjellige 
navne, „flyvende sommer", „pigesommer u , „de fordømtes spind“ o. fl. 
Hvorfra kommer nu disse traade om natten, og hvor flyver de hen? 
At disse traade ikke er andet end edderkoppespind er den dag idag 
almindelig bekjendt. Men fortidens naturforskere var dog ikke saa 
aldeles sikre paa oprindelsen til den „flyvende sommer“. Nogle holdt 
det for uddunstninger af planterne, der i de kjølige høstnætter fortæt- 
tede sig i luften og stivnede til disse fine traade. Andre ansaa en 
ubekjendt billeart for gjerningsmanden. Overtroen spillede ogsaa ind 
med og frembragte alskens besynderlige forestillinger. 
Efter de nyere naturforskeres erfaringer og iagttagelser er den 
„flyvende sommer" intet andet end væven af unge vandrende edder¬ 
kopper, tilhørende forskjellige arter og slegter (lycosa, eyeirci, thomisus , 
theridium). 
Enhver edderkop sørger ligesom overhovedet alle dyr saalænge 
for sit afkom, indtil ungerne kan ernære sig selv. Eggene lægges i 
x ) Af Hein ri ch The en i ,.Prometheus“. 
