254 
luftskib ikke stige tilveirs. Jordbundens opvarmning af solen bar 
nemlig en opadstigende luftstrøm tilfølge, der er desto kraftigere, jo 
større opvarmningen er. Af denne opstigende luftstrøm føres traadene 
da i bøiden, idet samtidig vinden driver dem frem i horizontal retning. 
Begge aarsager, virkende sammen, hindrer den fra at synke. Traa¬ 
dene i sig selv er naturligvis aldeles ikke lettere end luft, men har 
dog evne til at bære edderkoppen. Dette begunstiges netop af solskin 
og forholdsvis kjølig luft, og derfor er netop smukke høstdage for 
edderkopperne de mest passende reisedage. De fine traadbundter, som 
svæver i den kjølige luft og træffes af solens straaler, opvarmes tillige- 
med det nærmeste luftlag, der saaledes bliver lettere end den omgi¬ 
vende luft og følgelig søger at stige tilveirs. De varme luftpartikler 
om det fine spind danner i de koldere omgivelser en formelig luft- 
ballon efter Montgolfiers princip. 
At edderkoppens ballon ikke formaar at stige tilveirs i overskyet 
veir, kan man overbevise sig om, ved at fange en af de flagrende 
traade og bringe den ind i skyggen. Den vil da øieblikkelig synke 
til jorden. Bringer man den derimod ud i solskinnet stræber den 
atter øieblikkelig i høiden. 
Saasnart nu aftenen nærmer sig, og solstraalerne taber sin var¬ 
mende kraft, maa edderkoppen gjøre holdt. Lidt efter lidt trækker 
den med sine ben de enkelte traade ind. Naar den som følge heraf 
or sunket ned til en vis høide over jorden, sender den ned en lang 
traad, der snart fæster sig et eller andet sted. Den næste morgen 
er disse traade meget tydelige, fordi de om natten bedækkes med 
dugdraaber, der i sollyset glimrer i alle regnbuens farver. Er duggen 
fordunstet, synes traadene ogsaa at være forsvundet, hvad der i virke- 
ligheden ikke er tilfældet, thi de bliver saa længe hængende ved græs 
og halmstraa, indtil vinden river dem af og fører dem bort igjen, hvor- 
imod edderkoppen vandrer videre, og vedbliver hermed, indtil den har 
fundet sig et passende vinterkvarter eller bliver opspist af fugle, der 
gjør jagt paa insekter. 
Naturforskeren D arwin har iagttaget, hvorledes tusener af smaa 
rødlige edderkopper, seilende gjennem luften paa hver sit lille spind, 
dalede ned paa skibet, der befandt sig 60 sømil fra land. Himmelen 
var nemlig pludselig bleven overtrukket, og edderkopperne, som vinden 
netop førte ud over søen, fandt i massevis sin død i bølgerne. 
Da edderkopperne kun i godt veir kan foretage sine luftreiser, 
