261 
Skyerne ligger midt over nordsøen, mellem Lister og det nordlige 
Skotland. Den store sky liar strakt sig mod SSØ. til lidt østenfor 
Nordsøens midte i 56° bredde. 
Den sky, som jeg observerede den 15de januar i 890, laa henimod 
Shetland. 
Dette, at der i høider fra 20 til 140 kilometer i atmosfæren 
findes andre stoffer, end den atmosfæriske luft, som kan virke paa 
solens lysstraaler, er forbausende, men ikke noget ganske nyt. Siden 
1885 har man, i sommermaanederne, navnlig i Berlin og omegn, men 
ogsaa paa andre steder, f. ex. i Christiania,, seet noget, som man har 
kaldt de lysende natskyer, og berlinerastronomerne har bestemt, 
ved parallaxeberegning efter fotografier, deres høide til 82 kilometer 
og fundet en meget rask bevægelse hos dem fra NØ.—SW. 
Vore perlemorskyer bevæger sig, synes det, ikke saa hurtigt. Jeg 
fandt den 19de december 1892 en hastighed, som jeg efter et skjøn 
sætter til omtr. 40 meter i sekundet, fra W. mod 0. Her er et nyt 
felt for interessante undersøgelser. De høieste skyer, cirrusskyerne, 
der bestaar af iskrystaller, rækker ikke høiere op end til 10 kilometer. 
Perlemorskyer findes i høider fra 23 til 140 kilometer. De lysende 
natskyer i høider omkring 80 kilometer. Den nedre grænse for de 
nordlys, der sees som buer i Christiania, har prof. Pearnley bestemt til 
150 kilometer. Vore skyer udfylder saaledes rammet mellem cirrus¬ 
skyerne og nordlysene. 
Perlemorskyernes hyppighed. 
Den følgende statistik er grundet paa observationerne i Christiania. 
Antal dage med perlemorskyer i aarene 
1871 
3 dage 
1876 0 dage 
1881 1 Dage 
1886 5 dage 
1891 2 dage 
72 
0 
11 . . , 
77 0 „ 
823 „ 
87 5 „ 
92 5 „ 
73 
0 
il 
78 0 „ 
83 0 „ 
88 0 „ 
93 0 „ 
74 
1 
n 
79 0 „ 
84 3 „ 
89 4 „ 
94 0 „ 
75 
1 
n 
80 0 „ 
85 5 „ 
90 4 „ 
Det 
hele 
antal dage er 
42, fordelte paa 24 aar. < 
Gfj ennemsnitlig 
falder 
omtrent 2 dage med 
perlemorskyei 
* paa et aar. 
Den virke- 
lige fordeling er imidlertid langt fra at være jevn. Der er aarrækker 
f. ex. hele 5 aar fra 1876 til 1880, i hvilke disse skyer ikke er ob¬ 
serverede, der er aar, i hvilke de kun har vist sig en gang, og der 
