284 
hvor han eller andre har fundet de i det arktiske Norge forekommende 
planter, blomstringstiden for disse o. s. v. At bogen da maa blive 
tyk er givet, da forfatteren har reist meget og noteret flittigt selv for 
de almindeligste planters vedkommende. Hundeslikken f. eks. optager 
saaledes 8 Y 2 side med bare lokaliteter og et sidetal, som nærmer sig 
hertil er ikke ganske sjeldent. Paa grundlag af alt det materiale, som 
saaledes foreligger omtrent ubearbeidet, blot geografisk ordnet, i Iste 
del er saa 2den del af „Ploraen“ udarbeidet.. Den giver for hver 
plante en fremstilling af dens horizontale og vertikale (høide-)udbred- 
ning, forhold til omgivelserne o. s. v. og er saaledes paa en maade 
•et ræsonerende referat af Iste dels indhold. 1 ) 
De undersøgelser, hvorpaa bogen hviler er planlagte for en liden 
menneskealder siden, og bogen er altsaa en af de i vore dage meget 
sjeldne litterære skabninger, der har havt rigelig tid til sin fremkomst: 
Den har intet af tidens saa ofte beklagede nervøse hastverk ved sig 
og den „specielle plantetopografi“ har endog den særlige fordel, at 
den med en gang udkommer i „2den og forbedrede udgave“. Det 
første oplag brændte nemlig fem aar efter trykningens paabegyndelse 
og saa blev hele 41 ark (646 sider) omtrykte i ny og forøget udgave 
i 1893! Derefter ventede forfatteren til 1894 med at datere den 
„bemerkning u , der indleder bogen, og saa hengik der, saavidt vi har 
kunnet erfare, atter et aar, før bindet kom offentligheden ihænde. 
Ialfald har nærværende anmelder ikke før isommer kimnet erfare noget 
om dens fremkomst. 
At kritisere en bog, hvis tilblivelseshistorie er en for vor tid saa 
saare merkelig, hvis „fostertilstand u har varet i en ti aars tid, hvis 
undfangelse vel fandt sted omtrent paa den tid, da nærværende an¬ 
melder saa dagens lys for første gang, eller endnu tidligere, og som 
dertil har kostet den norske stat, i gage til forfatteren, reise- og tryk- 
ningsudgifter, saan en 120 000 kroner — dertil føler nærværende 
anmelder sig ikke værdig. 
Naar forfatteren i 2det binds forord udtaler, at det topografiske 
grundlag for beskrivelsen af planternes udbredning endnu er ufnld- 
komment, saa er dette vistnok rigtigt. Der kunde visselig været 
samlet mange flere navne paa .steder i det umaadelige omraade, 
hvor f. eks. hundeslikken, løvetanden og vasarven vokser, men bogen 
vilde da maattet svulme ud til et omfang, saa dens udarbeidelse vel 
kanske havde faldt selv det liberale norske storthing for kostbar. Vi 
finder derfor, at det er overdreven beskedenhed af forfatteren at fremhæve 
denne ufuldkommenhed, og vi tror bogens righoldige lokalitetsangivelser 
er talrige nok for en meget lang fremtids behov. Den vil visselig 
altid komme til at staa som et enestaaende kildeverk til kundskaben 
om vort lands arktiske flora, derom er ingen tvil, og da netop vort 
lands arktiske flora har sin store videnskabelige interesse, saa maa 
bogens betydning ikke underkjendes. 
Nogen beskrivelse af planterne indeholder altsaa disse bøger ikke, hvad 
vi anfører, da „fiora“ gjeme bruges som navn paa en samling beskrivelser af 
«et omraades planter. 
