291 
Nebulartheorien søger at forme svaret for den uorganiske verdens 
vedkommende. For at faa fuld oversigt trænger vi endnu en biogeni: 
■en enkel og fattelig forklaring af organismernes tilblivelse, en livets 
skabelseshistorie. For dem, der kjender nebulartheorien, tør en frem¬ 
stilling af de mere moderne anskuelser ogsaa paa dette sidste punkt 
have sin interesse. Til udfyldning af hvad „Naturen“ tidligere har 
bragt paa skabelseshypothesernes omraade skal jeg derfor i det føl¬ 
gende give en kort oversigt over de tanker, man har dannet sig om 
det organiske livs oprindelse. 
Mange opfatninger staar mod hverandre. 
Det er en bekjendt sag, at disse vanskelige spørgsmaal i de 
fleste religionssystemer er endelig og afgj ørende besvaret, og at næsten 
uden undtagelse en overnaturlig, personlig vilje tillægges den skabende 
magt. Fra disse religiøse forestillinger maa vi her ganske bortse. 
Den bogstavelige fremstilling i nogen skabelseshistorie opretholdes 
neppe længer af nogen, hvis ord har vegt, og desuden er hensigten 
Ter ikke at gjøre rede for, hvad der troes om disse ting, men hvad 
der vides, og hvad man af denne viden anser sig berettiget til at 
.slutte. Standpunkt erne er alligevel mange og forskjellige nok. Det 
faktiske grundlag er nemlig af saa liden udstrækning i forhold til om¬ 
fanget af de slutninger, der skal drages, at disse ganske naturlig 
.afviger betydelig fra hinanden baade i retning og i indhold. 
Hvordan blev saa livet til? 
Overfor dette spørgsmaal staar kanske endnu flertallet af natur¬ 
forskere uvisse og nølende. Paa alle andre hold hævder de en fuldt 
mekanisk verdensforklaring. Al erfaring negter dem at skille kraft 
fra stof eller at opkonstruere særskilte organiske kræfter, og konsekven- 
seme af deres egne anskuelser fordrer ogsaa for dette spørgsmaal med 
nødvendighed et greit, naturligt svar. Men dette svar er vanskeligt 
og tildels farligt. Det skydes af forskjellige grunde tilside — ja, 
enkelte mistviler endog om videnskabens evne til idetheletaget nogen- 
.sinde at kunne klare dette svar. „Det ved vi ikke, og det kan vi 
ikke faa vide.“ 
Maaske er dette negative standpunkt det alleralmindeligste. Men 
-der er ogsaa flere positive, og blandt dem er der især tre opfatninger, 
hvorom interessen samler sig. 
Visse kjendsgjerninger lader sig ikke negte — saaledes f. eks. 
-den, at idetmindste vor jord er befolket af levende, udviklingsdygtige 
