303 
varslende beskaffenhed, om ogsaa den, hvor ikke særlig ugunstige 
forhold træder til, atter kan udjevnes eller i al fald formindskes. 
Det vil visselig ikke være Dem ubekjendt, at der i de senere 
aar har været adskillig tale om overanstrengelse af hjertet. 
Tages for det første i betragtning det betydelige mekaniske 
arbeide, som dette organ aar om andet præsterer, og som ved bereg- 
ninger er anslaaet til 30 000 kilogrammeter i 24 timer, et arbeide, 
der til syvende og sidst omdannes til varme, og dernæst den paatage- 
lig skadelige indflydelse, som større anstrengelser udøver paa alle¬ 
rede tilstedeværende hjertesygdomme, skulde det synes, som 
om en udmattelse i rent fysisk forstand laa nær for haanden. Seet i 
sin almindelighed, er dette imidlertid ikke tilfældet. Tvertom formaar 
et usvækket hjerte, fortrinlig udrustet som det er af naturen, længe 
at holde stand, og det var derfor heller ikke grebet ud af luften, naar 
den berømte Albrecht von Haller 2 ) i forrige aarhundrede beteg- 
2 ) Albrecht von Haller (Grøttingen) 1708—1777. 
nede det som et ultimum moriens , o: det sidste organ, som gaar 
til grunde. 
Dette spørgsmaal om overanstrengelse fik imidlertid egentlig først 
aktuel interesse efter krigen 1870—71, idet tyske militærlæger frem- 
hævede den svækkende indflydelse, som større strabadser, ilmarscher 
etc. bevirkede hos soldaten. Hjertekamrene giver, mente man, efter 
for det paa grund af anstrengelsen forhøiede blodtryk. Og i samme 
grad som disse udvides, bliver muskulatur ens sammentrækkende, pro- 
pulsive evne formindsket. Fra saagodtsom alle lande, ogsaa herfra, 
kom der i de nærmest paafølgende aar bekræftende meddelelser. Kun 
de franske læger forholdt sig længe reserverede og det synes ogsaa, 
som om tingenes senere udvikling snarest har givet dem medhold. 
Forøvrigt gik heller ikke alle tyskere blindt med. Saaledes bemerker 
en forfatter, 1 ) at det i sandhed vilde se ilde ud med os, om nævnte 
lære skulde holde stik i sine konsekvenser „Thi er det ikke, u føier 
han til, „netop i haardt legemligt arbeide, at mindst halvparten af 
menneskeslegten søger sin eksistens ?“ 
1 ) Schrotter: Krankheiten des HerzfLeisches v. Ziemssens Handb. VI. 
Pag. 224. 
