323 
1. Solen. 
Vi regulerer vor tid og vort arbeide effcer solen. Naar den staar 
ihøiest paa himlen, har vi middag, og den tid som medgaar fra, at solen 
indtager denne stand, til den atter kommer tilbage til samme, kaldes 
som bekjendt en dag. Kunde vi nu skarpt iagttage det tidsøieblik, 
da solen staar høiest, vilde vi kunne bestemme middagsklokkeslettet. 
Kor at gjøre det gaar vi frem paa følgende maade v 
Vi tager et plant bret og stiller det nøiagtig vandret ved hjælp 
af et vaterpas — stiller det „i vater 14 . Midt paa brettet vælger vi et 
punkt og fæster i dette en stift saa den staar vertikal. Ved hjælp 
af et lod kan vi let overbevise os om, at stiften indtager denne stilling. 
Istedenfor stiften vil jeg foretrække en r e t kegle (kræmmerhus), som 
man stiller saa, at keglens spids ligger ret over det valgte punkt. 
Dette sker ved omkring punktet som .centrum at slaa en cirkel saa 
stor, at keglens grundflade netop dækker denne. Udenfor denne cirkel 
.slaar man flere (t. eks. 3) større cirkler med punktet som centrum. 
Naar nu solen om formiddagen skinner paa keglen, vil denne kaste 
skygge i modsat retning af den, hvori solen staar, og eftersom solen 
.stiger, vil man se, at skyggen blir kortere og kortere, og tilsidst vil 
skyggens spids netop naa til den yderste cirkel. I det punkt af 
■cirklen sætter man et hlyantsmerke. En stund efter vil skyggen ikke 
.naa længere end til den midterste cirkel. Der sætter man et merke. 
Det samme gjør man, der hvor skyggens spids skal til at forlade den 
inderste cirkel. Lar man nu brettet staa urokket, vil man ud paa 
eftermiddagen se, at skyggen begynder at nærme sig til den inderste 
■cirkel; der hvor spidsen berører cirklen sætter man et merke. Nogen 
tid efter vil skyggen naa til den midterste cirkel; der sættes et merke. 
Og det samme gjøres ved den yderste cirkel, naar skyggespidsen naar 
til den. Forbinder man nu de to punkter, som ligger paa samme 
■cirkel, med en ret linje og halverer denne, samt trækker en ret- linje 
.gjennem disse 3 halveringspunkter, saa skal denne gaa gjennem det 
;Som centrum valgte punkt ,paa brettet. Denne linje, man paa denne 
tmaade har bestemt (fhéldigst er det at anstille disse iagttagelser om¬ 
kring solhverv og i hvert fald ikke for nær middagen, bedst vil det 
være at vælge tiden omkring kl. 9 form. og kl. 3 efterm.), angir den 
retning, hvori solen staar, naar den er høiest, med andre ord, naar 
•det er middag. Noterer man derfor ved næste dag, solen skinner, 
