hvad uret viser, i det øieblik spidsen af skyggen gaar gjennem denne 
linje — middagslinjen — har man middagsklokkeslettet. (Det er 
naturligvis overflødigt at tilføie, at brettet maa have nøiagtig den 
samme opstilling, og det sker lettest ved den dag, man har bestemt 
middagslinjens retning, med blyant at afmerke brettet paa det underlag, 
hvorpaa man har stillet det). Men da solens bevægelse i aarets løb- 
ikke er jevn, til enkelte tider .gaar den hurtigere til andre tider lang¬ 
sommere, saa er den uskikket som tidsmaaler; man har derfor ved- 
taget at regne tiden ikke efter solen, men efter en t æ n k t sol, som 
bevæger sig med jevn hastighed gjennem hele ekvator i samme tid 
som solen bevæger sig i ekliptiken — et aar. Efter denne tænkte 
sol — middel s o l e n — regner vi tiden, og naar den kulminerer 
siger vi, at vi har middag. Denne middag kaldes middelmiddag, mens 
den middag vi har bestemt ved hjælp af middagslinjen, benævnes. 
sand middag. I aarets løb vil nu middelsolen være snart foran, snart 
efter solen, og forskjell em mellem sand soltid (regnet efter solen) og. 
middelsoltid (regnet efter middelsolen) kaldes tidsjævningen. 
Hvor stor denne er, linder man for hver anden dag i aarets almanak,. 
hvor der angives,. naar solen er i meridianen (solen i Mer.). Eor- 
mindsker man dette klokkeslet med 12 t. 17 m., hvis man bruger den 
søndenfjeldske udgave med 12 t. 18 m. hvis den nordenfjeldske be¬ 
nyttes, har man tidsjevningen. Er det i almanakken angiyne middags- 
klokkeslet større end 12 t. 17 m. (18 m.), vil tidsjævningen være 
positiv, er det mindre end 12 t. 17 m. (18 m.) vil tidsjævningen være 
negativ. Til det noterede middagsklokkeslet (det øieblik da skygge- 
spidsen gaar igjennem middagslinjen) anbringes nu tidsjævningen — er 
denne positiv, vil klokkeslettet blive at forøge; er den negativ, at for- 
mindske med dens beløb — og man har nu middagsklokkeslettet efter 
middeltid (1 o k a 11 i d e n). 
Som bekjendt har man fra Iste januar 1895 indført den ved lov 
af 29de juni 1894 bestemte fællestid, som er middeltiden for den 
meridian, som ligger 15° østenfor Greenwich (den mellemeuropæiske 
tidl. Skal man derfor have middagsklokkeslettet efter denne fællestid,. 
maa man gaa ind i tabel V. Denne indeholder en fortegnelse i alfa¬ 
betisk orden over alle Norges kjøbstæder, de vigtigste ladesteder og 
de fleste hovedkirker (enkelte annekskirker der ligger mere end 1 m. 
i tid fra hovedkirken er medtaget, mens hovedkirker, der ligger i om- 
