328 
hvori de staar, ogsaa meddeler oplysning om stjernens betegnelse inden 
sit stjernebillede. Da disse betegnelser, som ogsaa findes angivet paa 
stjernekartet, ikke er de almindelig vedtagne, har jeg ogsaa anført de 
sædvanlig benyttede græske bogstaver for dem, som ønsker at bruge 
et andet stjernekart. Den tid, som er angivet, er den, som følger 
stjernernes daglige bevægelse, stjernetiden. Som man vil se, er denne 
anført i 8 rubrikker for 60°, 64° og 68°, hvilket er saa at forstaa, 
at disse tal betyder polhøide (bredde), og skal rubrikken 60 0 bruges 
hertillands mellem Lindesnes og Dovre, rubrikken 64° mellem Dovre 
og polarcirklen og 68° i den nordenfor polarcirklen liggende del af 
Norge. Regulerte vi nu vor tid efter ‘ stjernetiden og benyttede som 
enhed for denne stjernedagen, den tid som medgaar, fra en stjerne er 
i øvre (eller nedre) kulmination, til den kommer tilbage til samme 
kulmination, havde vi altsaa kun at hænge op vor lodsnor og passe paa, 
hvad vort ur viste i det øieblik Polarstj ernen og en anden stjerne i 
tabellen samtidig dækkedes af snoren. Forskjellen mellem hvad uret 
viste i dette øieblik, og hvad tabellen angir, det skulde have vist, vilde 
da være urets feil. Men da vi i det daglige liv ikke bruger stjerne¬ 
tiden men soltiden (middelsoltiden), saa maa vi faa vide, hvad et mid- 
deltidsur viser i det samme øieblik. Dette kan vi let regne ud ved 
hjælp af tabel III. I denne findes der angivet, hvad et stjernetidsur 
viser i det øieblik, middelsolen er i meridianen, og dette finder man 
oplysning om for hver dag i aaret. Datoerne er i aar før 1901 op- 
førte tilvenstre, efter 1901 tilhøire. Men da denne tabel 
strengt taget kun gjælder for det 2det aar efter skudaar (t. eks. 1898), 
har man i det umiddelbart paa skudaaret følgende aar (t. eks. 1897) 
overalt at lægge et minut til, i det umiddelbart foran skudaaret gaa- 
ende aar (t. eks. 1895) overalt at trække 1 minut fra. I skudaaret 
har man for maanederne januar og februar at trække 2 minutter fra, 
i skudaarets øvrige maaneder at lægge 2 minutter til. Skulde man 
have brug for 29de februar, har man at benytte den 28de februar, 
og forøge stjerneklokkeslettet for denne dag med 2 minutter (altsaa 
22 t. 35.2 m. i 1896, 22 t. 31.2 m. i 1904). I aaret 1900, der ikke 
er skudaar, har man hele aaret igjennem at trække 2 minutter fra. 
I 1901 maa man tage datoen tilhøire og lægge 1 minut til. 
For at holde bedre rede paa, hvormeget man hvert aar skal lægge 
fil eller trække fra, hvad denne tabel angir, vilde det være heldigst, 
at man skrev op for det aar, hvori denne tabel skal bruges, hvor 
