feides en sjelden gang ude i havet, men oplagte i tnsental paa Spids- 
■bergens, Grønlands og Jan May ens strande. Flasker med sedler indi, 
livorpaa der staar skrevet, til livad tid og paa hvilket sted' de er 
blevne udkastede fra skibe i rum , sø, de saakaldte flaskeposter, driver 
iland paa fjerne kyster, fra midt i Atlanterhavet til Norge og Vest- 
éuropa, fra kap Horn til Australien. 
Den nyere tids flittige indsamling af iagttagelser, gjorte af skibs- 
førere paa havet, har gjort det muligt at komme til en nøiagtigere 
kundskab om havstrømmene. Sætter man de observerede temperaturer 
i havoverfladevandet af paa karter og trækker linjer igjennem de 
.steder, der har samme temperatur, saa viser det sig, at disse linjer, 
eller, som man kalder dem, isothermer, i regelen ikke gaar langs 
parallelcirklerne, men er bugtede, idet samme isotherme paa en stræk- 
ning ligger nærmere Ækvator, paa en anden nærmere polerne. De faar 
paa mange steder form af tunger, hvis spidser pege den ene ve: eller 
den anden vei. Da nu havets overflade er varmest i ækvatoregnene 
■og koldest i polaregnene, er isothermernes større afstand fra Ækvator 
•eller tungespidser, der peger mod polerne, tegn paa varme havstrømme, 
og omvendt isothermernes mindre afstand fra Ækvator eller tunge- 
spidser, der peger mod Ækvator, tegn paa kolde havstrømme. I Atlan¬ 
terhavet ligger saaledes isothermen for 25° C. meget længere fra 
Ækvator paa den amerikanske side end paa den afrikanske. I vort 
Nordhav peger varme tunger nordover langs Norges kyst lige til Hvide- 
havet og Spidsbergen, mens kolde tunger findes udenfor Grønlands 
■østkyst og udenfor Islands østkyst. Udenfor Islands vestkyst gaar 
varme tunger mod nord. 
Den maade, hvorpaa havstrømmenes retning og liastighed nu for 
rtiden findes, udgjør en del af den praktiske navigation. Ved at ob¬ 
servere solhøider og et paalideligt uhr, et kronometer, kan sømanden 
beregne, hvor han er, sin bredde og længde. Dette er den astronomisk 
bestemte plads, der er den rigtige, naar instrumenter, observationer 
og beregning er i orden. Naar nu denne er funden for en dags mid¬ 
dag, og skibet seiler det næste døgn i en bestemt retning, der findes 
og holdes ved hjælp af kompasset, og samtidig den udseilede veilængde 
bestemmes ved hjælp af loggen, kan skipperen, om kompas, log, kurs 
■og styring er, som de skal være, beregne nøiagtig, paa hvilken bredde 
og længde han skal være den næste dags middag, under forudsætning 
af, at våndet, gjennem hvilket han har seilet, ikke har flyttet sig. 
