349 
mod Grønland og Davisstrædet. Den anden gren gaar ind i det norske* 
hav. En del af den omkranser Nordsøen i retning modsat urviserne. 
I Skagerak gaar paa den danske side strømmen fra sydvest; den 
bøier om ved Svenskekysten, forener sig med Den baltiske strøm, der 
kommer fra Øster.søen ud gjennem Kattegat, og render fra Kristiania- 
fj ordens munding nedover, mægtig hjulpet af våndet fra de norske 
elve, langs Norges kyst til Lindesnes, hvorfra den fortsætter videre 
vestover og nordover sammen med det vand, der kommer fra havet 
ved Eærøerne og østenfor Island. Denne strøm, hvis vand vi kan 
forfølge helt fra ækvatoregnene, kaldes ofte for Golfstrømmen. Dette* 
navn maa da forstaaes i udvidet forstand, idet den egentlige Golfstrøm 
taber sig allerede i den vestlige del af Atlanterhavet, mens den store 
fortsættelse af Ækvatorialstømmen er den hovedstrøm, som sender en 
af sine grene op langs Norges kyster. Her flyder den varme strøm 
over de norske kystbanker. Disse danner en sammenhængende, ikke 
paa noget sted gjennembrudt vold foran kysten. Voldens ydre del 
skraaner ned mod Nordhavsdybet; den indre rand læner sig mod kyst¬ 
landets skraaning under havfladen. De indenfor liggende dele i leden 
og i fjorden, hvis bund jevnlig ligger dybere, ja meget dybere end 
havbankernes overflade, fyldes med varmt vand fra den varme hav- 
strøm, og er af bankerne skjærmede mod at fyldes i bunden af det 
iskolde vand, der findes i de dybere lag af det udenfor liggende 
Nordhav. Dette forklarer det milde vinterklima, som vor vestkyst har,, 
og hvorfor vore fjorde og havne der holder sig isfri. Den varme 
strøm flyder langs Norges hele nordkyst ind i Østhavet, og kan for¬ 
følges til Hvidehavet og vestkysten af Novaja Semlja, hvor den gaar 
ind i det indre ishav r som omgiver Nordpolen. Her er dens varme 
bleven afkjølet, men dens tilstedeværelse kan merkes. Langs Sibiriens. 
nordkyst rinder strømmen østover, og det er her våndet fra de store 
sibiriske elve, som er dens hovedkilde. 
Det indre ishavs kolde vande har sit udløb gjennem en del af Bering- 
strædet, og gjennem sundene vestenfor Nordgrønland, men fornemmelig 
gjennem den aabning, der ligger mellem Grønlands østkyst og Spidsbergen. 
Her kommer, langs Spidsbergens vestkyst, en del af den varme Atlan- 
terhavsstrøm op, saaat der er varmegrader i våndet paa kystbanken 
helt ned til 400 favnes dyb, men denne strøm sender under sit løb 
nordover stadig vand vestover, og dette tager derpaa veien sydover 
paa yderranden af den kolde strøm, der render sydover langs Grøn- 
