381 
nordhimlen og endelig i et kort udtog de vigtigste paa sydhimlen.. 
Ber medtages i det hele ca. 850 stjerner, hvis betegnelse, størrelse 
og stedsbestemmelse for aar 1900 meddeles i et anhang. Der gjøres 
rede for størsteparten af de over vor synskreds synlige stjerner (ned 
til 5te og 6te størrelse), og af disse er henved halvparten dobbelte 
eller flerdobbelte; halvandet hundrede stjernehobe eller stjernetaager. 
Ved en saadan ordning af stoffet løber man let den fare at henfalde 
til en tør og trættende opregning, men dette skjær har forf. vidst at 
undgaa ved, ligesom i sin lorrige bog, at give udviklingen form af en 
reiseskildring, og underveis afbryder hun forevisningen med at give 
saadanne mytologiske, astronomiske og biografiske optysninger, som let. 
og naturligt fremgaar af det netop sete. 
Paa turen rundt i himmelrummet faar man saaledes greie paa 
solens gang i dyrekredsen, præcessionen, stjernernes stedsbestemmelse 
og afstande, Ptolemæus. Tyge Brahes og Kopernicus’ verdenssystemer, 
astronomiens udvikling af astrologien, Keplers love, Gralileis og Newtons 
opdagelsef. Der gjøres udførligt rede for astronomiens fremskridt i 
senere tider ved hjælp af nu tidens store kikkerter og finere instru¬ 
menter, opløsningen af dobbeltstjerner og taageflekker, stjernefotografien, 
spectralanatysens anvendelse til at opdage stjernernes egenbevægelse, 
og til at inddele dem i stjerneklasser, stjerneskuddene og deres for¬ 
hold til kometbanerne o. s. v. 
Bogen er forsynet med en del illustrationer af de merkeligste 
stjernetaager og kometer, samt rids ai stjernegrupperne i de enkelte 
stjernebilieder. De er tilstrækkelige for forstaaelsen, men tildels lidt 
tarvelige i udførelsen, en følge af, at forf. har været henvist til at 
benytte de klicheer, hun ved velvilje har kunnet faa laant for ikke at 
fordyre bogen altfor meget. Por indholdets paalidelighed er det en 
tilstrækkelig borgen, at hr. observator Schroeter har bistaaet forf. 
med raad og daad, og gjennemseet det færdige manuskript; der er 
adskillige ting i den, som for ikke-fagmænd ligefrem har nyhedens 
interesse. 
Bogen er gjennemgaaende fri for tryk- og skrivfeil og andre 
unøiagtigheder, som saa let sniger sig ind i arbeider af denne art. 
Noget af det lille, jeg har set, er den stadige feilskrift „Betelgenze u 
istedetfor Beteigenze (navnet paa a i Orion). Havde forf. nyttet den 
ny bibeloversættelse, vilde hun ikke ladet Hjob omtale Arkturus. 
„Arkturus med sine børn u — hvortil hun s. 164 knytter en hypotese 
— er en gammel, feilagtig oversættelse af grundtekstens „bani nasch l£ 
(Karlsvognen), som hun meget rigtig nævner s. 95^96. 
„Fixstjerner og stjernebilieder u egner sig ikke egentlig til astro¬ 
nomisk lærebog; men det udgiver den sig heller ikke for; den er 
en populær veiledning til at finde sig tilrette paa himmelhvælvingen, 
og til at faa skjøn paa, hvad der i tidens' løb er set, og hvad der er 
at se. Først og fremst er den udmerket lagt tilrette for alle dem, 
der har adgang til at bruge folkeobservatoriets kikkert; dernæst er 
den fortrinlig til selvstudering for dem i by og bygd, som har lyst 
til at studere stjernehimlen med et godt stjernekart og en almindelig 
tarvelig jordisk kikkert til hjælp. Deres tal er nutildags ikke saa 
