8 
kammervandet, 3) linsen og 4) bagerste kammer med sit gelatinøse 
indhold, glaslegemet. Er alle disse medier klare, vil straalerne, gjennem 
forskjellige brydningsforhold, falde ind paa øiets baggrund, oplyse 
denne og for den øvede undersøger straks vise, om den er normal eller 
patbologisk; man vil ofte med engang kunne se sygdommen, stille 
diagnosen. Det samme er tilfældet, om sygdommen ligger i noget af 
de brydende medier, f. eks. linsen; blir den fordunklet, gjort ugjen- 
nemsigtig har man et kjendt sygdomsbillede, den graa stær, der ogsaa 
kan erkjendes uden øieijspeilet, mens den saakaldte grønne stær beror 
paa forandringer i øiets baggrund, der kan paavises ved lijælp af 
speilet. 
Efterat øienspeilet var bragt i brug, begyndte man ogsaa med 
kunstig belysning af enkelte andre hulheder f. eks. ørene og struben; 
undersøgelsen var ber langt lettere, da der ikke gives noget brydende 
medium; straalerne kan kastes direkte ind paa gjenstanden i øret, eller 
ved hjælp af et plant speil ned i struben. 
Efterat det nu var lykkedes ved hjælp af speil og linser at kaste 
straalerne fra en udenfor mennesket værende lyskilde ind i enkelte 
organer, gik opfindelserne videre og man tog elektriciteten til hjælp; 
allerede for flere aar siden begyndte man saaledes at anvende elektri¬ 
ske smaa glødelamper til at oplyse strubehovedet istedenfor at reflek¬ 
tere en lampes straaler. Elektriciteten som lyskilde er nu ogsaa bragt 
i anvendelse ved undersøgelse af blærens indre ved hjælp af blære- 
speilet eller cystoskopet (se fig. 3); lyskilden er her en liden mignon- 
lampe (e) i spidsen af instrumentet, der bringes til at gløde ved hjælp af 
et konstant batteri. Lampen er indfattet i en sølvkapsel, der er forsynet 
med en oval aabning for lysstraalerne. Nedad ender kapselen i en 
skruegang, ved hjælp af hvilken den skrues til snabelen (d), hvorved kon¬ 
takten istandbringes; instrumentet føres nu forsigtigt ind i blæren, der 
maa være til en vis grad fyldt af vand; kjender man, at spidsen er, 
kommen godt ind i blæren sluttes strømmen ved en skyveindretning; blæ¬ 
rens indre oplyses nu af lampen og billederne reflekteres ved hjælp af 
en i røret anbragt prisme (b) til undersøgerens øie. Til den cystoskopiske 
undersøgelse kræves, at blæren er fyldt af en klar, gjennemsigtjg 
vædske, altsaa enten normal urin eller vand; er blæren fyldt af en 
blodblandet eller grumset vædske, maa denne først ijernes, hvorefter 
den fyldes med almindeligt vand; man vil da kunne opdage, hvorvidt 
