3 
mat, dæmpet eller tympanitisk (trommelyd) viser os, at enten er mel- 
lemlaget mellem øret og lungecellerne; der normalt er luftfyldte, for- 
øget, f. eks. ved vand i lungesækken, eller ogsaa er lungecellernes nor¬ 
male luftfylde umuliggjort ved afsondring af et pathologisk sfof, som 
f. eks. ved lungebetændelse, eller endelig er lungesækken ved en 
kristning af lungevævet bragt i kommunikation med den ydre luft, der 
da trænger ind i sækken og fremkalder den tympanitiske perkus- 
sionslyd. 
For hjertets vedkommende vil perkussionen bringe os oplysning 
om, hvorvidt hjertets størrelse er forandret eller om hjerteposen er 
mer eller mindre fyldt af vædske. 
Yi ser saaledes, at vi ved hjælp af perkussionen og auskultationen 
eller stethoskopien kan danne os en temmelig klar forestilling om lun- 
gernes og hjertets forhold baade med hensyn til udstrækning, konsi¬ 
stens og funktionsevne. 
Foruden ved lunge og hjerte finder stethoskopet ogsaa anvendelse 
ved undersøgelse af arteriernes puls; man har i den senere tid ved 
hjælp af et elektrisk telefonapparat — en sfygmofon — formaaet 
at forstærke pulsens lyd saameget, at den endog kan opfattes i radial- 
arterien den almindelige pulsaare. I blodaarerne forekommer i 
enkelte sygdomme, specielt ved den saakaldte blegfeber, konstant en 
lyd, der kan opfattes med stethoskopet, og som tyskerne betegner 
som Nonnengerausch, franskmanden som bruit de diable. Stethoskopet 
finder ogsaa nogen, omend mindre, anvendelse ved undersøgelse af 
spiserøret, mavesækken og tarmene, ligesom det ved undersøgelse af 
den svangre livmoder anvendes til bestemmelse af foster lydene. Det 
vil af dette lettelig forstaaes, at stethoskopet hører til lægens uund- 
værligste og mest anvendte diagnostiske hjælpemidler. 
Et andet, ogsaa daglig anvendt og uundværligt kjælpemiddel be- 
sidder vi i thermometeret. At maale legemets varmegrad — ther- 
mometrien — er som methode bragt i anvendelse af tyskerne Traube, 
Wunderlich og Liebermeister omkring 1850. Inden den tid 
havde man kun at holde sig til, hvad man følte med fingrene, hvortil 
der krævedes en betydelig øvelse og hvilket igjen kunde være af- 
hængig af den undersøgendes øieblikkelige tilstand, nogen paalidelig 
undersøgelse kunde herved ikke opnaaes. De anvendte thermometre 
er 4 v^lwijudehghed maksimale 100 dels ; de hensigtsmæssigste steder 
1 * 
