52 
mennesker. I den anledning meddeler Prometheas nogle. oplysninger 
om „maisspørgsmaalet u , af hvilke vi hidsætter endel. 
Maisen er det amerikanske fastlands ældste og fornemste kornart. 
Før europæerne kom til Amerika, var den i forskjellige varieteter ud- 
bredt som kulturplante fra Chili til Pennsylvanien og var overalt et 
af de vigtigste næringsmidler, en rolle som den endnu har bevaret, 
hvotfor den ogsaa bærer navn af corn, uden at videre forklaring 
paa hvad slags korn, der menes, er nødvendig. Den anvendes i 
form af mel og gryn af forskjellig finhed til alle mulige slags nærings¬ 
midler, hvortil vi anvender de øvrige kornsorter, blandt, andet ogsaa 
til alle slags brød, fra det simpleste grovbrød til de fineste kager. 
Især i de sydlige stater er den arbeiderbefolkningens vigtigste, tildels 
næsten eneste, næringsmiddel, og ogsaa i hæren er maisbrød indført 
og har været i brug siden borgerkrigens tid, da det var sydstaternes 
vigtigste provianteringsmiddel. Forn den det modne korn spises ogsaa 
de halvmodne, endnu bløde kolber i stor udstrækning, baade i frisk 
og hermetiseret tilstand (ccmned corn). 
I Europa har denne kornsort hidtil ikke; vundet nogen tilnærmel¬ 
sesvis saa stor udbredelse. Kun i Spanien og Italien samt Donau- 
landene spiller den nogen betydelig rolle som næringsmiddel* i det 
øvrige Europa er det væsentlig kun det fineste maisinel (f. eks. det 
saakaldte „mondamin u ), der har fundet indpas i husholdningen, særlig 
til puddinger o. 1. 
Dette forhold har vel tildels sin forklaring i menneskenes med¬ 
fødte konservatisme, men er kanske tildels noget bedre begrundet i den 
omstændighed, at den i Europa voksede mais er af en langt ringere 
kvalitet end den amerikanske, hvad der fremgaar af nédenstaaende 
analysetabel, hvor for sammenligningens skyld ogsaa hveden, rugen 
og risens kemiske sammensætning er opførte. 
Euro- 
Ameri¬ 
Hvede 
Bug 
Bis 
pæisk 
kansk 
mais 
mais 
% 
% 
% 
% 
0/ 
/ 0 
Vand..... 
13.37 
13.37 
12.58 
14.40 
10.04 
Aske.... 
1.78 
2.06 
0.82 
1.50 
1.25 
Fedt. .. 
1.85 
1.77 
0.88 
6.50 
5.20 
Fordøielige kulhvdrater (stivelse) ......... 
68.65 
70.21 
78.48 
62.10 
70.69 
Ufordøielige kulhydrater (cellestof) . 
| 2.31 
1.78 
0.57 
5.50 
2.00 
Eggelividestoffer. 
12.04 
11.77 
6.73 
10.00 
10.46 
