61 
Tuberkulin af samme godhed som Kochs kam nu uden vanske- 
lighed fremstilles i de bakteriologiske laboratorier, og nogen synderlig- 
stor bekostning vilde indførelsén af — tvungen eller frivilligunder- 
søgélse af melkekj ørene neppe medføre. 
Intelligents hos mus. I kjelder en paa Stedje, hvor den ofte 
lagrer en masse æbler, har det flere gange hændt, at der. er kommen 
mus. Det er utroligt hvor mange æbler disse smaa bæster kan øde- 
lægge i en fart. Ikke saa at de spiser æblerne op, men de karven 
dem istykker, saa smul erne ligger strøet udover som' grovt sagmel. 
Det har altid forundret mig, at musene kun la sig paa' enkelte sorter- 
æbler, mens de lod andre aldeles urørt. Saaledes- var det mig paa- 
faldende,' at de aldrig rørte gravenstensæbler, der dog er de fineste 
og bedste, og hvoraf der altid var mest, mens rosenstribs lod til at 
være meget afgjorte. 
Ihøst faldt det mig ind at fundere paa, hvoraf' dette kunde- 
komme sig, og jeg fandt da ud, at det ikke var æblerne, men kjær- 
nerne, musene gik efter, og da der i gravenstener er faa og smaa 
kjærner, mens der i rosenstribs er storø og fyldige,, lod døre& smag v 
sig let forklare. 
Æblerne ligger sorterede, hver sort for sig, paa hylder-og i kasser, 
og rosenstribs laa der saaledes paa mange steder i kjælderen-,. men i' 
hvert eneste rum, hvor der var rosenstribs, havde musene været. Da 
rosenstribsen var sendt bort, begyndte de paa et par andre sorter, især- 
paa nogle kaviller, hvori der ogsaa var store fyldige kjærner. Men 
gravenstenerne røfte de fremdeles ikke. Jeg la flere gange nogle 
gravenstensæbler mellem rosenstribsen, men de blev urørt. Musene- 
inaå altsaa kunne skjelne de forskjellige æblesorter fra hinånden, Og; 
det merkelige er, synes mig, at de skål vide besked om, i hvilke^ 
sorter der er de største og bedste kjærner. Er dette instinkt eller 
forstand og erfaring? G-. Kamstrup. 
Planternes tilpasningsevne. Det er en bekjendt og ved utal¬ 
lige iøinefaldende fænomener tilstrgekkelig bevist kjendsgjerning, at 
planterne er i besiddelse af en større eller mindre — ofte ganske^ 
betydelig — evne til at forandre sig efter forholdene og omstæn- 
dighederne ved voksestedet. Mange af de merkværdigste og mest 
interessante foreteelser inden planteriget maa føres tilbage til denne, 
evne, og mange morfologiske og biologiske egenskaber hos utal- 
