73 
som sender regn eller sne, som, med et ord, foraarsåger veirforandrin- 
gerne. 
Der er et instrument, som ved sine angivelser sætter os istand 
til at drage visse slutninger med hensyn til skyernes dannelse eller 
forsvinden. Dette instrument er barometeret. 
Meningerne om barometerets dygtighed som veirspaamand er 
meget delte. Mens nogle nærer en blind tillid til det og ikke stoler 
paa andet, er der andre, som, efter nogle dages forgudelse, aldeles 
slaar haanden af det. Dor disse sidste har det været nok at slaa 
fast, at det regnede, mens barometeret stod paa smukt og tørt veir, 
og at solen straalede i al sin glands, mens barometerets naal angav 
Si orm og sterkt regn. 
Barometeret fortjener imidlertid hverken at man viser det over¬ 
dreven ærbødighed eller ringeagt. Her, som saa ofte ellers gjælder 
det, at følge den gyldne middelvei og at være fuldt paa det rene med, 
at barometeret hverken er et spaadomsredskab eller en magisk stav, 
men et fysikalsk instrument bestemt til at maale det tryk, atmosfæren 
■øver paa alle de gjenstande, som befmder sig i den. 
Yistnok har man paavist, at veirforandringer staar i nærmere 
eller fjernere forhold til forandringer i luftens tryk, men dette forhold 
er det slet ikke saa ligetil at bestemme, og der er svært mange und- 
tagelser fra den regel, at det vil blive godt veir, naar barometeret 
.staar høit, og stygt veir, naar det staar lavt. Hvad det i givet til- 
fælde er af langt større vigtighed at vide besked om end barometerets 
stand er, om det staar høiere eller lavere end barometerne i de nærmest 
liggende egne. Men ogsaa her maa man tage sig vel iagt for ikke 
at komme til at tage feil; thi dersom de steder, for hvilke man har 
ahæsninger af barometeret, ikke ligger i samme høide over havet, kan 
de sig imellem vise endog meget betydelige forskjelligheder, som ikke 
har det ringeste at skaffe med forandringer i veiret. 
Det er let at overbevise sig om høidens indflydelse paa barome¬ 
terets stand, naar man bestiger et taarn, eller bedre et bjerg, og her¬ 
under hyppig iagttager et barometer, som man holder i sin haand. 
Man vil da se at barometeret synker, alt eftersom man kommer høiere 
op. Granden hertil er let nok at indse, idet man jo stadig, mens man 
stiger, lader tilbage under sig en del af atmosfæren. Denne under¬ 
liggende del udøver naturligvis intet tryk paa barometeret. Naar vi 
derfor taler om vort barometers stand sammenlignet med den samtidige 
