74 
stand hos andre i nærheden, kan vi ikke tage hensyn uden til de 
barometere, som befinder sig i nøiagtigt samme høide over havet som 
vort eget. Denne sidste betingelse kan nu kun yderst sjelden tilfreds¬ 
stilles, og man har derfor maattet linde paa midler til at reducere 
angivelserne af barometere, anbragte i forskjellige høider, til en og 
samme høide. Først da kan man sammenligne de forskjellige angi¬ 
velser. 
Dersom man f. eks. finder, at høiden af barometernes kviksølv- 
søiler til samme tid maaler i Hamburg 760 mm., i Fegensburg 733 
mm., i Miinchen 713 mm. og i Hohenpeissenberg 673 mm., kan man 
ved første øiekast føle sig fristet til at paastaa, at der er betydelige 
forskjelligheder mellem barometernes angivelser. Der er ogsaa virke¬ 
lig store afvigelser, men disse hidrører alene fra den omstændighed* 
at de ovenfor nævnte steder ligger i meget forskjellig høide over havet,, 
nemlig 0 350, 530 og 1000 meter over samme. Som følge deraf har 
de forskjellige barometere luftsøiler af forskjellig høide over sig. 
Da det er umuligt at kunne anbringe alle verdens barometere i 
samme høide over havet, har man maattet ty til mathematiken for 
ved dens hjælp at finde en maade, paa hvilken de forskjellige baro- 
meteres angivelser lod sig henføre til, hvad de vilde være, om alle 
instrumenter virkelig befandt sig i samme høide. Paa denne maade 
bliver først angivelserne sammenlignelige med hverandre, og man kan 
finde den virkelige forskjel mellem instrumenter, fordelte over større 
eller mindre omraader. 
Jeg har talt om en telegrafisk meteorologi, ved hjælp af hvilken 
man paa forhaand kan faa kundskab om barometerets stilling paa for¬ 
skjellige steder henført til et og samme niveau, havets. Føier vi nu 
hertil oplysninger om skydækkets størrelse, vindens styrke og tempe¬ 
raturen, har vi en samling af data, som vil fuldstændiggjøre vor tele¬ 
grafisk e meteorologi, og som vil være til nytte for publikum, naar 
disse iagttagelser, som er samlet paa de meteorologiske centralstationer,. 
bliver tilgj ængelige for det. 
Anvendelsen af et lignende system har været bragt i forslag for 
nu snart hundrede aar siden. Gilbert Eomme indleverede til natio- 
nalkonventet i Paris i 1793 et forslag om at anvende de allerede den- 
gang kj endte optiske telegrafer til at varsle storm med. 
Ideen var god nok i og for sig, men den var for tidlig fremme. 
Den optiske telegraf var altfor meget selv underkastet veirligets for- 
