75 
andringer, saa at den ikke kunde gjøre fordring paa almindelig anven- 
deise, og organisationen af meteorologiens materiel var endnu høist 
ufuldkommen. 
Den ide, som det var umuligt for Grilbert Romme at iverksætte, 
kavde allerede, under kurfyrst Karl Theodors auspicier, været fremme, 
rigtignok under en anden form og paa en maade, som var lidet ud- 
viklet, dengang man offentliggjorde de materialer, som blev samlede 
af akademiet i Mannkeim. Nødvendigkeden af at sammenstille og 
sammenligne observationer, som samtidig var gjort paa et stort antal 
punkter, blev for hver dag, som gik, mere og mere indlysende, og at 
linde midler til at tilfredsstille kravet, stod paa dagsordenen. Man 
læser saaledes i et brev af Iste december 1816 fra Brandes til fysi¬ 
keren Grilbert følgende linjer: „Dersom man for kver dag i aaret 
kunde have meteorologiske karter, vilde man f. eks. kunne vide, hvor 
begyndelsen og enden var for det uhyre skydække, som i juli (1816) 
kar hvilet over Prankrige og hele Tyskland; man vilde vide, om det 
kar taget veien nordover, og om nye uveir under dets gang kar dannet 
sig over flere graders længde og bredde. Bor at konstruere et saa- 
dant kart, maatte man have iagttagelser fra 40—50 forskjellige steder 
fra Pyrenæerne til Ural. Vistnok vilde en hel del punkter blive over- 
seede, men man vilde dog kave en hidtil ukjendt samling af fakta. 
Det er ærgerligt at disse, lidt dristige ideer skal være saa vanskelig 
realisable. “ 
Tidens sønderrevne politiske forhold og mangelen af videnskabe- 
kge centralpunkter var i virkeligkeden uoverstigelige hindringer; men 
Brandes’s ide mødte en anden, endnu væsentligere hindring: mangelen 
paa hurtige kommunikationer. Vistnok havde den elektriske telegraf 
været kjendt siden 1809 (Sommering), men brugen af den var endnu 
meget indviklet og altfor kostbar. Praktisk anvendelig blev den først, 
da Wheastone i 1837 havde opfundet naaletelegrafen med 5 naale, 
og fremfor alt, da Steinheil i samme aar havde opdaget jordled- 
ningen. 
I 1842 udtalte Kreil og Piddington den mening, at telegra¬ 
fien kunde blive til nytte for meteorologien og anvendes til at varsle 
storm. 
Imidlertid var det først i 1849, i De forenede stater, at telegra¬ 
flens anvendelse i meteorologien, antog en praktisk form under tilskyn¬ 
delse af Redfield og de Loomis. Til disse videnskabsmænd afstod 
