78 
tryk er, eller med andre ord: følgende den atmosfæriske heldning der, 
hvor gradienten er størst. Kjendskabet til denne lov (Stevensons) og 
til trykkene, sætter os istand til at beregne styrken af den i de for¬ 
skjellige, betragtede strøg herskende vind og til at udlede gradien- • 
tens størrelse (fig. 1). 
Den sætter os ogsaa istand til at forndsige vindens styrke, naar 
vi ved, hvorledes isobarerne er beliggende, og i hvilken retning de vil 
flytte sig. 
Den ved det forskjellige tryk hidførte udveksling af luft vilde 
gaa for sig i en ret linje mellem det barometriske maksimum og mini¬ 
mum, dersom ikke jorden havde en rotation. Men paa grund af denne 
lider vinden en afbøining, som paa den nordlige halvkugle (ifølge 
Buys Ballot) er saadan, at en iagttager, som vender ryggen mod vin¬ 
den, har det laveste tryk til venstre og foran sig, det høieste tryk 
til høire og bag sig. 
Dersom vi til denne anden lov føier kjendskabet til trj^kkets 
fordeling, sættes vi istand til at beregne retningen for de vinde, som 
blæser i en kreds rundt om et maksimum eller minimum; dersom vi 
kjender vindretningerne for flere steder, kan vi bestemme beliggen- 
heden af et barometrisk maksimum eller minimum. Denne lov sætter 
