gaar i takt med vibrationerne i faste legemer. Haardgummi er en af 
de bedste isolatorer for elektricitet, som i det hele kjendes, og stan¬ 
ser enhver almindelig strøm eller ndladning; funkestrømmen mellem 
to poler, frembragt paa den nye maade, passerer derimod uden van- 
skelighed et tykt lag haardgummi lige let eller endnu lettere, end om 
det havde været luft. Strømmen gjennembryder ikke pladen paa 
nogen maade, men passerer igjennem den som lyset gjennem glas. 
Alle de „Crookeske u fænomener med straalende materie udføres 
med de nye strømme i uendelig forstørret maalestok; det er som en 
mitrailleusesalve sammenlignet med en gummibold, der kastes mod 
vinden. Elektriciteten kan ledes gjennem rummet i betydelige afstande 
uden anvendelse af ledningstraade. Elektriske lamper tændes med 
lethed, naar de forbindes med en ledningstraad; tilbageledning behø¬ 
ves ikke. Og hvad der er endnu mere vidunderligt: hvis man til 
væggene og taget i et værelse fæster metalplader, der forbindes med 
ledningstraadene, saa kommer hele atmosfæren i dette rum, enten det 
nu er ætherpartiklerne eller de almindelige stofpartikler, i en tilstand 
af heftig bevægelse, der straks kan gjøres synlig, hvis man bringer 
glaskugler eller rør, af hvilke luften er delvis udpumpet, ind i værelset. 
Uden at der behøves nogen metallisk forbindelse gløder saadanne rør, 
som om mægtige strømme af elektricitet passerede igjennem dem fra 
en almindelig induktionsrulle. 
Naar udladningen udgaar fra et passende endestykke, saa har 
den et udseende og frembringer en lyd som af en gasflamme, der 
brænder under et altfor høit tryk, og der udvikles en betydelig varme. 
Stiller man et radiometer 1 ) i nærheden af en leder, fra hvilken der 
hverken udgaar funker eller lys, saa roterer det hurtigt, som om det 
var anbragt i nærheden af en lampe eller et ophedet legeme, men i 
den modsatte retning, og der frembringes en veritabel flamme i hvil¬ 
ken intet fortæres. 
Paa det samme bord, paa hvilket Teslas eksperimenter blev fore¬ 
viste for Royal Institution , svingede der i 1834 en fin og letbevæge- 
lig galvanometernaal, der blev sat i bevægelse af den første induk- 
tionsstrøm, frembragt af Earadays geni. Den kraft, der bragte naalen 
til at svinge var meget liden, sandsynligvis ikke større end den, der 
bragte Teslas rør til at lyse. Men alligevel har den kraft bragt en 
2 ) Badiometeret er som bekjendt en let bevægelig i en omtrent lufttom 
glaskugle anbragt „vindmølle“. Bed. anm. 
