117 
Uagtet det paa mange hold ufuldstændige kjendskab opnaar dog 
de centrale, meteorologiske stationer indtil 80 % og til sine tide: - 
endnu høiere procenttal af rigtige forudsigelser. 
Hvormeget dette resultat staar over almindelig gisning vil frem- 
gaa af følgende. Yed en almindelig gjætning kan man i det høieste 
kun gjøre regning paa, at den hver anden gang vil slaa ind,. eller paa 
50 % rigtige* træf. 
Gjaldt det nu kun om at besvare det enkle spørgsmaal, om det 
vil blive godt eller stygt veir, vilde man ikke kunne regne paa mere 
end 50 % rigtige forudsigelser. Da nu imidlertid publikums interesser 
er saa forskjellige, vil udtrykkene godt og stygt veir være mege: 
ubestemte; hvad den ene vilde henføre under godt, vilde af en anden 
henføres under stygt veir. Men desuden vil der til en nøiagtig for- 
udsigelse kræves en forudbestemmelse af følgende fem meteorologiske 
elementer: vindens retning og styrke, temperaturen, skydækket og 
nedslaget. 
Dersom man nu indskrænker sig til at gjætte, hvad vil da ske? 
Lad, os forudsætte, det her tilladelige, men forøvrigt aldeles hypothe- 
tiske tilfælde, at det for hvert af de fem elementer kun gjaldt om a; 
svare ja eller nei. 
Dor hvert af de fem elementer vil sandsynligheden for rigtig og 
urigtig gjætning være den samme, eller, for at benytte os af et mere 
mathematisk udtryk, vi vil for hvert af de fem punkter have en sand- 
synlighed af 1 / 2 for rigtig gjætning. Men dersom man nu foresættee 
sig at give en forudsigelse for hvert af de fem elementer, vil man 
faa en sandsynlighed af kun (V 2) 5 = V 32 ©Her paa lidt nær af 3 °/ 0 . 
Dersom man altsaa vilde gjætte, vilde man, selv under forudsæt- 
ning af, at det kun gjaldt ja eller nei, hvilket er de allergunstigste 
betingelser og meget enklere end det, de virkelige forhold kræver. 
ikke opnaa rigtig forudsigelse mere end tre gange for hvert hundrede. 
Yed gjætning kommer man altsaa ingen vei. Dog er det ikke 
sjelden, at man hører udtale, at veirspaamændene, som man kalder 
dem, det vil sige saadanne, som støtter sig til veirmerker eller i det 
høieste til nogle faa empiriske regler, forudsiger veiret bedre end de 
virkelig videnskabelige meteorologer. 
De, som har at skaffe med denne slags profeter ved imidlertid, 
■at disse skifter mening flere gange om dagen, og at deres udtalelser 
