120 
Efter vor fjerde regel maa man da vente, at minimumet over 
Østersøen, som dagen iforveien havde indflydelse paa veiret i Mellem- 
europa, vil gaa mod øst den følgende dag. Imidlertid vil det andet 
minimum, som om morgenen signaliseredes at staa over Storbritanien, 
om aftenen rykke frem over Nordsøen. Herfra vil det da øve sin 
indflydelse paa veiret i Tyskland — alt under den forudsætning, at 
strøget for det høie lufttryk ikke undergaar nogen formforandring. 
Jeg antager endvidere, at der paa Alpernes nordside, uagtet 
barometret falder, dog sker en formindskelse af skydækket (vi er 
her under indflydelse af fohnvind) mens skydækket i andre egne er 
vekslende. 
Under disse forhold maa man vente en søndenvind (2den lov), 
som, paa grund af den store forskjel i tryk, maa blive sterk (Iste 
lov). Denne vil medføre en stigning af temperaturen. Luften vil 
suges over Alpernes kam, vil styrte sig hurtig ned over nordskraa- 
ningerne og bevæge sig langsommere henimod de lavere egne. Den 
luftmasse altsaa, som rykker frem fra bjergegnene, vil have karakteren 
af en nedadstigende strøm, mens den, jo længere mod nord den kom¬ 
mer, i dette tilfælde altsaa jo nærmere det barometriske minimum, 
mere og mere vil søge at stige, hvad der jo er eiendommeligt for et 
lavt lufttryk (3die regel). 
Saaledes vil paa meget nærliggende steder, i det nordlige og 
sj^dlige Baiern, veiret blive temmelig forskjelligt, og en forudsigelse 
af veiret, som i de to første eftermiddagstimer affattedes for den føl¬ 
gende dag, kunde faa følgende form: 
Eor det nordlige Baiern: Vind af tiltagende styrke fra syd, 
stigen af temperaturen, overskyet himmel og regn. 
Eor det sydlige Baiern: Yind af tiltagende styrke fra syd, sti¬ 
gen af temperaturen: i begyndelsen tørt veir med vekslende skydække, 
derpaa. stygt veir med regn. 
Saaledes er centralstationernes arbeide: lad os nu se paa publi¬ 
kums; thi, som allerede bemerket, kræves begges samarbeide til for 
opnaaelsen af et godt resultat. 
Eor det første maa man afgjøre hvor grænsen er mellem det 
sydlige og det nordlige Baiern. 
Ialmindelighed sættes Donau som grænsen; men naturligvis er 
denne grænse ikke saa skarp, at f. eks. Augsburg bliver at opfatte 
som tilhørende det sydlige, og Stadtamhof det nordlige Baiern. Græn- 
