140 
hvilket hver facette repræsenterer en af mosaikpladens stene. Dette 
mosaikbillede opstaar derved, at af de lysstraaler, som træffer øiet, 
er det knn de i hver facette, som løber nøiagtig gjennem facette- 
keglens længdeakse, der naar til synsnerven, mens alle andre lys- 
-straaler blir absorberede af keglens ugjennemsigtige vægge (fig. 3). 
Johannes Midler var den første, som opstillede denne synstheori, 
som sammenlignede billedet med et fuldendt mosaikbillede og derfor 
kaldte synet for mosaiksynet. Ved facetten frembringes i modsætning 
til det enkelte øie et opret billede. 
Vi ved ikke, hvorfor insekterne har brug for begge disse slags øine, 
og hvad hver sort specielt tjener til, men vi tør antage, at det enkle 
-øie benyttes paa ganske nære gjenstande og i mørke, mens det sam- 
Fig. 2. Snit gjennem seks facetter af et insektøie (forst.). 
mensatte bruges for at iagttage fjerne gjenstande. Forøvrigt maa det 
bemerkes, at myrerne ligesom alle insekter — i sammenligning med 
os — er meget nærsynte, hvad der er bevist ved en mængde forsøg. 
Interessant er nu det spørgsmaal: Ser insekterne, og specielt myrerne, 
akkurat som vi? Lubbock er ved sine talrige indgaaende studier 
kommen til det resultat, at myrerne kan skjælne farver; at deres 
•S 3 uisgrænse til den røde side af spektret falder saa nogenlunde sam¬ 
men med vor, men at den paa den anden side af spektret rækker 
langt udenfor vor synsevne. Myrerne er meget følsomme ikke alene 
for violette straaler men ogsaa for dem, som ligger udenfor det vio- 
lette i vort spektrum, og som vi jo kemisk kan paavise; de ser alt- 
isaa ogsaa ultraviolette straaler, som vort øie ikke kan opfatte. Disse 
