Lidt om de nordamerikanske fiskeriundersøgelser. 
Efter opdagelsen af Amerika blev snart europæernes opmerksom- 
ked benvendt paa de mange lokkende beretninger om det nye lands 
rigdom paa madnyttige fiskesorter, og den store Newfoundlandsbanke 
blev et samlingssted for europæiske fiskere næsten et aarbundrede før 
den egentlige indvandring begyndte. Den første udvandrerstrøm tog 
især veien mod de nuværende britiske provinser, og grunden bertil 
var nærmest, at denne del af landet viste sig at være gunstig for 
fiskeri. 
Eoruden de betydelige havbanker baade paa Atlanterhavs- og 
Stillehavssiden, er der et belt komplex af indlandssøer og elve, som 
danner næsten uudtømmelige forraadskamre. Det. er saaledes let for- 
staaeligt, at intet land i verden bar saa forskjelligartede og produktive 
fiskerier som Amerika, og neppe nogensteds er de bleven drevne saa 
effektivt og systematisk som ber. De bar boldt skridt med befolk¬ 
ningens raske vekst, og ingen møie er sparet for at bringe dem op 
til sit nuværende standpunkt. De store fremskridt skrev sig imidlertid 
udelukkende fra privat foretagsombed, som omsider antog karakteren 
af en ukontrolleret massefangst, der nødvendigvis maatte foraarsage 
en aftagen af fiskemængden. Andre aarsager virkede i samme retning, 
og fiskeriernes stilling blev efterbaanden saadan, at de gav anledning 
til bekymringer. Det blev snart indlysende, at noget maatte gjøres 
for at beskytte og regulere fiskerierne. 
Det var forbeholdt de forenede stater at tage de første virksomme 
forholdsregler paa dette omraade: Vinteren 1870—71 gik et forslag 
igjennem i kongressen, som sikrede sagen en videnskabelig behandling, 
idet man besluttede at udnævne en fiskeriinspektør, som skulde under- 
søge aarsagerne til den før nævnte aftagen af fiskemængden baade i 
11 
