177 
8 000 000 km. Solens afstand i apheliet vilde derfor være 156 000 000 
km. og i periheliet 140 000 000 km. en forsk] el af 16 000 000 km. 
Spørgsmaalet er altsaa, hvad forskjel det vikle udøve paa vore klimat- 
forhold, naar vor vinter indtraf i apkeliet. Her maa det erindres, at 
den varmemængde, vi modtager fra solen, staar i omvendt forhold til 
afstandens kvadrat, saa at forskjellen vil blive næsten en femte del, 
det vil sige, at jorden i apheliet knn vilde modtage fire femtedele af 
den varme, den modtog i periheliet. 
For at forstaa, hvad virkning dette vilde have paa klimaet, maa 
man søge at faa et klart begreb om solens magt til at forhøie jordens 
overflade-temperatur. Naar solens varme aldeles berøvedes jorden, 
vilde dennes temperatur synke til 105° O. under frysepunktet. Er 
derfor middeltemperaturen ved Ækvator -f- 27° 0. mens den i England 
er -f- 10°, saa giver det ikke noget fyldigt og klart begreb om stør¬ 
relsen af den modtagne solvarme eller om forholdet imellem de to 
breddegrader. Eor at faa det, maa til begge tal føies 105°, saa vil 
tallene 132° for Ækvator og 115° for England give et fyldigere begreb 
om varmemængden, der paa hvert sted skyldes solens indflydelse. 
Her maa i forbigaaende gjøres opmerksom paa, at alle naturkyndige 
er enige i, at jordens indre hede saa langsomt udstraaler igjennem 
jordskorpen, at det ikke i nogen merkelig grad bidrager til at forhøie 
den klimatiske temperatur, og derfor ved alle beregninger af forholds¬ 
vis nyere forandringer i de klimatiske forhold kan forbigaaes. Til 
bekræftelse herpaa tør kun anføres, at temperaturen ved bunden af 
de dybeste tropiske have er nær ved frysepunktet, og at i mange 
egne af Sibirien grunden findes stadig frossen i en dybde af 70 indtil 
flere hundrede fod. 
Januar maaneds middeltemperatur kan for England ansættes til 
-f- 4° C., hvilket er lig 109° 0., som absolut skyldes solens varme- 
udstraaling. Yilde man derimod beregne middeltemperaturen af samme 
maaned, hvis solens afstand var 156 000 000 km. istedetfor ca. 
146 000 000 kim, som den er nu, vilde den blive ca. 89° 0., eller 
efter almindelig beregning lig H- 11° 0. Beregnet paa samme maade 
vilde sommeren til gjengjæld blive overordentlig hed med en middel¬ 
temperatur i juli af 52°. Yel blev vinteren regnet fra jevndøgn til 
jevndøgn 26 dage længere end sommeren, men den totale varmemængde, 
jorden aaret igjennem modtog fra solen, vilde dog blive aldeles lig 
den nuværende. Derfor kunde der vel spørges, hvorledes istiden da 
12 
