178 
kunde opstaa, da vel den sne, der faldt om vinteren maatte kunne 
optøes ved den sterke sommerkede. 
Mens derfor dette spørgsmaal nærmere maa undersøges, berøres 
kun i forbigaaende, at de ovenfor angivne talstørrelser selvfølgelig ikke 
maa forstaaes, som om disse temperaturer virkelig vilde indtræde; 
men kun som en antydning af den varmemængde, der kunde tæn- 
kes fordelt over større strækninger og for længere tider, saa at den 
endda kunde afvige en del fra de beregnede maxima og minima. 
Yort nuværende klima afhænger nemlig ikke saa meget af den 
solvarme, vi selv modtager, som af den maade, paa hvilken varmen 
fra tilstødende egne fordeles. Havets omgivelse paa alle kanter og 
Golfstrømmen skyldes det, at de tilstødende lande bar et langt mil¬ 
dere og mere jevnt klima, end der vilde tilkomme dem efter bredde¬ 
graden og dog bringer kolde og nordlige vinde ofte vor temperatur 
under frysepunktet paa tider, hvor solen tilfører os saa megen varme, 
at vi maatte have et mildt og behageligt veir, hvis det ikke blev saa- 
ledes modvirket. 
Paa den tid, som her omtales, var altsaa vinteren over den nord¬ 
lige halvkugle gjennemgaaende henved 20° C. koldere end nu; ogsaa 
de tropiske egne og en del af den sydlige halvkugle vilde være en 
del koldere, saa det vel tør antages, at klimaet vilde være omtrent, 
som i Jakutsk i det nordlige Sibirien, der udenfor polarkredsen vel 
er det koldeste sted paa jorden. Vinteren vilde ikke alene blive 
meget kold; men alle dens følger vilde blive forværrede, idet den 
ogsaa blev længere. Efter vinteren maa der være fulgt en meget hed 
sommer, formodentlig lig den i Indien eller i Australien; men den 
vilde være henved en maaned kortere, end vor sommer nu, og i den 
vilde det ikke blot over den nordlige halvkugle, men over hele jorden 
være varmere end nu. Eordampningen vilde derfor være større, idet 
havenes overfiadevande vilde have en langt høiere temperatur, og der¬ 
for vilde der tilføres den nordlige halvkugle varmere og fugtigere 
vinde end nu. 
Vi skal undersøge, hvilken indflydelse dette maa formodes at have 
havt paa den sne og is, der maatte være opdynget der. 
Den atmosfære, der omgiver jorden, har den særlige eiendomme- 
lighed, at den tillader solens varmestraaler gjennemgang uden selv at 
opvarmes; men naar jordoverfladen opvarmes, bliver luften opvarmet 
ved berøring med den og ved udstraaling fra den, mens vanddampene 
