185 
flere sivarter, tydende paa et klima, der ikke var meget uligt det, der 
nu er i Skotland. 
I andre egne, saa som paa Alaska og Liakhov øerne, er der 
fundet mindre rester af en lignende flora. En anden træffer vi i nær¬ 
heden af Danzig ved 55° nordlig bredde, indeholdende sumpcypressen, 
seqvoia , ege og popler, i forening med nogle faa sydligere former, 
som laurbær, figen og kanél. Paa Isle of Mull i Skotland, er der 
bevaret et leie fra samme tidsperiode, med en hassel, en platan og 
en seqvoia, og lignende findes ved Bavey Tracey i Devonshire. Det 
rigeste leie af den miocene tids planter er dog fundet i Central-Europa 
ved Øtningen i Schweitz og nærved Breslau nord for Karpatherne. 
Eiere af disse, er lig de i Grønland fundne arter, andre nærbeslegtede. 
De er det tydeligste bevis paa, at der over hele den nordlige tempe- 
rerede del af jorden, samt i polaregnene, fandtes en og samme eien¬ 
dommelige flora, idet forskjellen ei var større, end imellem den, der 
nu findes i Erankrige og den i Norge, eller imellem den, der nu er 
1 de forenede stater og den i Kanada. Den havde mere lighed med 
det østlige Nord-Amerika og det østlige Asiens i nutiden, end med 
Europas og tyder paa en langt større ensformighed i klimatforholdene 
end der nu findes. 
Som ovenfor alt er forklaret, vilde, ifald istiderne hovedsageligen 
skyldes jordbanens store excentricitet, disse i hver hemisphære afveks- 
lende have omskiftet med tilsvarende milde perioder, hver med en 
varighed af omtrent 10 500 aar. Det er derhos vist, at baade fund 
blandt minderne om istiden i Skotland, i Schweiz i Nord-Amerika og 
de talrige levninger af ikke fossile furetræer i de høieste nordlige 
egne vidner om, at mellemliggende milde perioder virkelig har fundet 
sted. Man antager nu, at denne istid har været fremkaldt ved den 
første periode af stor excentricitet, som vi mødte ved vor beregning, 
for 200 000 aar siden. Endnu længere tilbage træffer vi paa en lig¬ 
nende excentricitet for 850 000 aar siden; den overgik endogsaa 
betydeligt den forrige istid, idet jordens afstand fra solen var over 
2 millioner kilom. større, og fremkaldte en forskjel af 36 dage imel¬ 
lem vinterens og sommerens længde. I den tid maa der have været 
en tilsvarende stor istid, omskiftende med perioder af mildt foraars- 
ligt klima og en eller anden af disse afvekslende milde* perioder 
maa den ovenbeskrevne miocene flora, der er fundet paa saa mange 
steder i arktiske egne og i den nordlige tempererede zone tilskrives. 
