211 
derlig hensigtsmæssig. Den bestod i, at muslingens skal blev gjen- 
memboret med et spidst instrument, hvorved der opstod et slags 
halvperler, idet dyret søger at tildække det beskadigede sted. Kuchen- 
meisters forslag, at bevirke perledannelse ved kunstig indpodning af 
snyltedyr, som ogsaa ellers forekommer hos muslingerne, støder paa 
mange vanskeligheder. Den hviler paa den antagelse, at perlekjernen 
i regelen er et snyltedyr, men rigtigheden af selve dette udgangs- 
punkt bestrides af kompetente autoriteter. 
Foreløbig maa vi derfor overlade til naturen at forsyne os med 
perler og, naar vi ikke kan skaffe os saadanne, søge at hjælpe os 
med surrogater, der fremstilles af søkotænder, af alabast, af stennød, 
koral o. s. v. Stor betydning har især glasperlerne faaet, der især 
fabrikeres paa Murano. Glasset trækkes ud til fine rør, der skjæres 
i korte stykker og sorteres i sigter. Stykkerne bringes derpaa i rote¬ 
rende cylindre sammen med sand og kulpulver og ophedes saa sterkt, 
at de skarpe kanter afbrændes. Derefter renses de og poleres ved 
langvarig behandling med hvedeklid for saa endelig at bringes i han¬ 
delen optrukne paa snorer. En vigtig industri er ogsaa fabrikationen 
af farvede glasperler, der for en stor del smeltes med glasblæser- 
lampen, men som ligesaalidt som metalperlerne af forskelligt materiale 
søger at efterligne muslingperlernes udseende. 
Det er derimod tilfældet med de saakaldte voksperler, der bestaar 
af smaa, fine glaskugler, som indvendig udklædes med „perleessents“ 
og fyldes med voks. De opfandtes i første halvdel af forrige aar- 
hundrede af den franske paternosterfabrikant Jaquin og fremstilles især 
i Paris, Strassburg, Wien og Venedig. 
Til slutning vil vi nævne, at ogsaa planteriget leverer per¬ 
ler; de stammer fra kokosnødderne, i hvis hulninger de dannes, og 
er meget yndede som smykkegjenstande hos Ostindiens rajaher. De 
ligner ganske de ægte perler og har en glat, melkehvid overflade. 
Deres glans er mindre end muslingperlernes, men haardheden betydelig 
større. Kokusperlerne opnaar størrelse som et kirsebær og bestaar 
væsentlig af kulsur kalk og kvælstofholdige stoffe. 
14 * 
