226 
udover det hele land, at man havde en botanisk videnskabeliglied og 
en botanisk have, men rigtignok var det ikke altid med glæde. Man trak 
paa skuldrene af de mange forsøg; Norge, hed det atter og atter, var et 
land for sig; hvad der passede andetsteds, passede ikke her, og hvad 
skulde alle disse anstalter og forsøg til!. Hvilket stræv havde for 
•eksempel ikke Schubeler med at faa istand de første udstillinger i 
Kristiania af norske have- og markfrugter i forening med de samme 
produkter fra sydligere lande. Men det gik bestandig bedre med 
■disse udstillinger, der ikke alene var af vigtighed for det praktiske 
liv, men ogsaa i rent videnskabelig henseende, ved det rige materiale, 
de frembød i plantefysiologisk og plantegeografisk henseende, noget, 
som heroppe dengang vel kun faa andre end Schubeler havde øie for. 
Da han derfor havde foranstaltet den 12te udstilling, kunde han trygt 
lade denne sag gaa sin gang; det beskedne forsøg var blevet en af 
alle erkjendt nødvendigked, ja man trængte ikke alene have- og land- 
brugsudstillinger, men snart haveudstillinger og landbrugsudstillinger 
hver for sig. Og som det gik med disse udstillinger, saa ogsaa med 
de talrige forsøg til belysning af vekstlivet. 
En udmerket maalestok for omfanget af disse forsøg og iagttagel- 
ser, som Schubeler fik i gang trindt omkring i landet, med den bota¬ 
niske have i Kristiania som centralstation, og uden no gen offent¬ 
lig understøttelse, frembyder hans plantegeografiske kart over 
Norge. Den første uclgavé af dette var fremlagt paa Wienerudstil- 
lingen 1878 og angav de hicltil kjendte polargrænser for 1 430 dyrkede 
og vildtvoksende planter; den næste udgave fulgte i 1875 og omfat- 
tede 1 900 planter; den derpaa hølgénde i 1878 var naaet til 2 900 
planter, og endelig kunde hans festskrift til det kjøbenkavnske univer¬ 
sitets jubilæum, „Væxtlivet i Norge“, angive polargrænsen for henved 
3 700 arter og varieteter. 
Schubelers hovedverk er det store arbeide, der først udkom i 
1862 under navn af „CulturpfLanzen Nor\vegens u og som senere i fyldi¬ 
gere - omfang er udgivet i to nye udgaver, først (1873—75) under 
titelen „Die Pflanzenwelt Norwegens. Ein Beitrag zur Natur und 
Culturgeschichte Nord-Europas a , derpaa (1885—89) under titelen 
„Viridarimn Norvegicum. Norges vekstrigeN I nært forhold til dette 
betydningsfulde verk staar ogsaa det ovenfor nævnte festskrift „Væxt- 
livet i Norge u . 
Schubelers Viridarium u vil i lange tider beholde sit værd som 
