236 
'ding saa sterk at den brød sig gjennem lavaen under en ekspiosion, 
som kostede adskillige mennesker livet. 
Som det vil være læserne kjendt bar Ætna netop i disse dage 
■atter et udbrud. T. Ch. Thomassen. 
Dampmaskinens historie. 
Den store betydning, som dampmaskinen bar faat for nationernes 
udvikling, gav snart anledning til studiet af dens bistorie. Men selv 
nu for tiden bersker i vide kredse den feilagtige mening, som ogsaa 
kommer igjen i „Opfindelsernes bog u , den nembg, at „dampmaskinen 
blev opfunden i aaret 1769 af Watt.“ Denne opfatning kan ikke 
bestaa for historien; dampmaskinen med dens nuværende betydning 
skyldes ikke en enkelt mand. 
Først for nylig er anskuelserne om dampmaskinens udviklingsgang 
bbt klarere; efter tur gjorde forskjellige nationer fordring paa æren af 
denne opfindelse, saaledes ffanskmændene, spanierne, italienerne og 
englænderne. Disse sidste især vilde gjerne være alene om bele æren 
og man tinder i en engelsk encyklopedie fra begyndelsen af dette aar- 
hundrede følgende: „Dampmaskinen er skabt af nogle faa mænd, 
som alle var englændere (all of tbem Engliskmen).“ Mod denne op¬ 
fatning optraadte først den franske videnskabsmand Arago. 
I den seneste tid fremkom der fra prof. Eeuleaux ? s berømte 
pen en fremstilling, som ber vil bb fulgt. Forfatteren af „Kortfattet 
bistorie over dampmaskinen“, som blev udgivet som tillæg til det 
nyeste oplag af Scholls „Fuhrer des Mascbinisten“ (det udkom 
ogsaa som separataftryk x ), kommer til den slutning at Italien, Frank- 
rige, Tyskland og England tilsammen bar skjænket verden damp¬ 
maskinen. 
Dampmaskinens bistorie giver et slaaende eksempel paa, at længe 
kjendte kjendsgjerninger først da bbr af væsentlig nytte for menneske¬ 
heden, naar foreteelsernes natur og lovmæssigbed blir undersøgt af 
videnskaben. Yanddampenes spændkraft maatte bli opdaget ved iagt- 
tagelsen af en almindelig gryde, som koger over og snart ogsaa 
1 ) Braunschweig, Er. Vieweg & Sohn. 
