238 
bog „Maskinen u , i 1629 dampen fra en æolnsbal blæse mod et skovl- 
iijul; ber bersker igjen den tanke, at vand forvandles til vind. 
Arkitekt Sa 16mon de Gaus, født i Dieppe 1576, bofgartner 
bos knrfyrsten af Pfalz i Heidelberg, er ligeledes af sine landsmænd 
bleven tillagt æren for dampmaskinens opfindelse, og skulde, ifølge 
et brev fra 1641, som martyr for sine anskuelser øm dampma¬ 
skinen være bleven indespærret i et sindsygeasyl. Det er imidlertid 
bleven bevist at dette brev var falsk, og de Ca us’ opfindelse ind- 
skrænker sig til „ved bjælp af ild at lade vand stige, “ d. v. s. ved 
epbedning at drive vand fra et kar op gjennem et rør, slig som alle¬ 
rede Heron bavde gjort i mindre maalestok. En lignende stilling 
indtager Marquisen af Worcester (1601—1667), som i en i 1663 ud- 
given bog „hundrede opfindelser a skildrer „en forunderbg og meget 
kraftig maade at drive vand opad ved hjælp af ild“ idet ban gaar 
frem ganske paa samme maade som de Caus, kun at ban anvender 
to kar, som afvekslende benyttes. Worcester og Salomon de 
Gaus er blevne forberligede af digtere, den første af Bulwer i bans 
„Sidste Baron“, og den sidste af Bracbvogel i ^fondecaus 14 , 1 ) begge 
som opfindere af dampmaskinen. Og dog kan de ikke gjøre fordring 
paa denne berømmelse. 
Grundtanken til vor dampmaskine fremkom først efter opkom- 
sten af nutidens videnskab, bvis væsen bestaar deri, at den med for- 
søg som grundvold foretager en matematisk bebandling af foreteelserne. 
Den nyere videnskab opstod i slutten af det 16de og begyndelsen af 
det 17de aarhundrede, paa den tid, da mænd som Galilei, Kepler 
og Ba co optraadte. Den for dampmaskinens opfindelse vigtigste opda- 
gelse var opdagelsen af den atmosfæriske lufts tyngde, som først gjordes af 
Torricelli i aaret 1643, og som derpaa bekræftedes af Pascal i 
1648 og endelig bragtes frem for offentligbeden af Otto von Guericke 
ved fremstillingen af lufttomt rum ved bjælp af luftpumpen. Snart 
rettedes bestræbelserné mod det maal at udnytte den nyopdagede, 
stedse forbaanden værende luftkraft til udførelsen af arbeider; det gjaldt 
fremfor alt at fremstille lufttombed paa en enklere maade, end den, 
Otto von Guericke bavde bényttet, tbi ban bavde jo maattet anvende 
Jigesaameget, ja endog mere arbeide, end ban kunde faa igjen. Man 
gjorde forsøg med fordampning af alkobol, med eksplosion af krudt, 
0 Og af A. Munch i vor litteratur. 
Bed. anm. 
