259 
glastag et almindeligt skraatag, omtrent som i et drivhus. Paa den 
anden side derimod er taget fladt og gjort af tommetykke glasplader 
(fortougsglas), saa det kan gaaes paa. 
Paa vort første billede (ligesom paa grundridset fig. 6) vil man 
se to indgangsdøre; den eue af disse, midt paa den ene tvervæg 
fører ind til det for publikum tilgjængelige akvarierum (se fig. 6: 
„Hal for publikum") der paa tre sider støder op til akvariernes glas- 
vægge. Dette rum skal vi senere besøge. 
Por det første gaar vi ind gjennem den anden dør, som fører 
til de rum i stationen, som er forbeholdt de videnskabelige og praktisk- 
videnskabelige undersøgelser og forsøg, og som vi paa fig. 1 ser længst 
nede paa bygningens langside, paa tverfløiens ene gavl. Vi kommer da 
først ind i en gang, hvorfra en trappe fører op til 2den etage (se 
fig. 6). Allerede her begynder bygningens formaal at blive iøinefal- 
dende, idet der her er ophængt og opstillet en hel del sager bestemte 
til indsamling af havdyr. Her finder vi hampetoug og staaltraadline 
i forskjellige dimensioner; spil til indhaling af touget naar det, bela¬ 
stet med de forskjellige samlingsredskaber, som anvendes til at faa 
tag i havbundens dyr og planter, skal trækkes op i baaden, og ende¬ 
lig nogle af de almindeligste anvendte zoologiske „fiskeredskaber u , 
der for bekvemheds skyld er ophængt-her saa let tilgjængeligt som 
muligh Hovedmassen af stationens forraad af denne slags verktøi 
har derimod plads paa et andet sted, i det saakaldte pumperum, der 
sees paa fig. 6. 
Lad os imidlertid, før vi gaar videre, se lidt nærmere paa de 
„fiskegreier", som vi finder her, og deres anvendelse. Der er kanske 
ikke saa ret mange af læserne, som kj ender noget synderlig til, hvor¬ 
ledes man bærer sig ad forat faa op fra havbunden de forskjellige 
dyr, som findes der og som for en stor del er fastsiddende og ikke 
bider paa krogen. 
Det fiskeredskab, som vore zoologer med forkjærlighed anvender 
er den saakaldte bundskrabe, der forekommer i mange forskjellige 
modifikationer, af hvilke der ved stationen findes et helt lidet prøve- 
lager. 
En saadan bundskrabe (fig. 2) er i principet ikke andet end en tre¬ 
kantet eller firkantet ramme af flade, knivformede jernskinner, til hvilken 
der er fæstet en pose enten af grovt sækkelærred eller af finmasket net. 
Ved en V-formet bøile af jern er skrabens jernramme fæstet til en 
17* 
