285 
Ligesom for Sydeuropas vedkommende fønikernes omseiling af 
Afrika, saa var for Nord eur op a Leifs opdagelse af Amerika det mest, 
beundringsværdige to gt før kompassets opfindelse. 
Som bekjendt var det i den tidlige middelalder ikke kristne, 
europæere, men for det meste arabere og nogle lærde jøder som dyr- 
kede alleslags videnskaber, og som bidrog til deres fremskridt; især 
paa mathematikens og astronomiens omraade ndrettede de meget. 
Dette forklarer at araberne var de første, som henvendte sin opmerk- 
somhed paa styrekunsten, opfandt methoder til at bestemme den astro¬ 
nomiske bredde paa søen og tidligere end europæerne bragte astrola- 
ber eller ialfald lignende kvadranter for at kunne maale stjememes 
høide. Alt hvad man ved om disse instrumenter er desværre bare,, 
at de lignede de af spanierne senere benyttede. Om araberne kjendte 
brugen af magnetnaalen før europæerne, det er paa ingen maade kon- 
stateret, om end mange lærde antager det som sikkert. Derimod taler 
nautikeren Schuck’s seneste forskninger for, at brugen af magnet¬ 
naalen som kompas blev opdaget i Europa uafhængig af kineserne og 
araberne. 
Eørst opfindelsen af kompasset gjorde styrekunsten til en viden- 
skab og betegner, som Humboldt siger, begyndelsen til et storartet, 
fremskridt i kulturhistorien. 1 ) 
Mindre meddelelser. 
Professor Cunningham i Dublin har maalt lændehvirvlerne- 
hos menneskelignende aber og hos forskjellige menneskeracer og har 
derved fundet, at disse hvirvlers længde aftar, jo mere opret legemet 
bæres. Hos dyr, hvis hvirvelsøile ligger horizontalt, er længden af 
lændehvirvlerne altid meget større end deres bredde, hermed forstaat 
tværmaalet forfra bagtil eller nedenfra opad. Eftersom dyrene be~ 
gynder at bære sin krop skraat opreist, kommer der at hvile en vægt 
paa lændehvirvlerne, og følgen heraf er, at de ligetil trykkes fladere.. 
Hos menneskene, der bærer kroppen helt opreist, er denne vægt størst 
og som følge deraf lændehvirvlerne mest fladtrykt. 
3 ) Af Georg Wislicenus i „Prometheus“. 
