288 
i kunstig „søvn“ og man kan maaske saaledes om dem bruge udtrykket 
at de „ hypnotiseres “. 
Temmelig lidet paaagtet, om end kjendt af botanikerne, turde det 
derimod være, at en liden plante, der vokser almindeligt vild i vore 
naaleskove, forholder sig paa lignende vis. Det er den lille smukke 
gjøgesyre (oxalis acetosella), hvis blade ligner kløverens, men, hvad 
enhver vist har prøvet i sin barndom, smager syrligt. 
Blomsterne er lyse violetagtige. De tre smaablade, hvoraf hvert 
blad udgjøres, staar om dagen i regelen udbredte, saa de ligger i et 
plan lodret mod stilken; om aftenen bøier smaabladene sig ned. Men 
ogsaa om dagen, naar bladene er udfoldede, kan man faa dem i søvn- 
stilling ved berøring. Saa fort som med den følsomme mimose gaar 
det dog ikke, man maa i omtrent 2 minutter banke paa bladene; man 
A B 
kan gjøre det med en finger eller en liden pind, og man vil se, at 
smaabladene af sig selv meget smukt bøier sig nedover. Antagelig 
medgaar en længere tid, før de senere retter sig ud. Eig. 2, Aviser et 
lidet blad med udbredte smaablade og fig. 2, B det samme blad effcerat 
det er hypnotiseret, bragt i kunstig søvn, ved at der er banket paa 
det i 2 minutter. 
Enhver der i sommer i skoven sætter sig ned for at hvile paa 
et mostæppe, hvis der, som saa hyppigt er tilfældet, vokser gjøgesyre, 
kan gjøre det hele eksperimentet efter. R. 
Celloloid, som jo nu anvendes til alle mulige sager er ikke eks- 
plosibelt, som man ofte indbilder sig, men yderst let antændeligt. En 
englænder har gjort forsøg hermed og fundet, at knapper af celluloid 
tænder, naar tøiet ophænges udenfor et kamingitter, altsaa i en afstand 
fra ilden, i hvilket tøiet absolut ikke er udsat for fare. 
