320 
hos begge de mindre himmellegemer, maa vi imidlertid antage paa 
grund af fladtryktheden ved polerne. 
Hvis nemlig de lette og tnnge stoffer endnu var jevnt blandede, 
saa maatte, som følge af omdreiningen, den akse, om hvilken omdrei¬ 
ningen foregaar, være betydelig kortere i forhold til gjennemsnittet 
ved Ækvator end den ifølge maalingen virkelig er. Mens solen med 
sin omdreiningstid paa 25 1 / 2 dag hidtil ikke har vist nogen fladtrykthed 
ved polerne saa er jordens akse V 300 kortere end Ækvators diameter 
og hos Jupiter, som dreier sig engang rundt sin akse i omtrent ti 
timer er den korteste diameter endog Y 17 mindre end den største. 
Om solens bestanddele allerede er orduede efter sin vegtfjdde, lader 
sig rigtignok ikke bestemme af disse maalinger, da fladtryktheden, 
selv om dette ikke var tilfældet, vilde være saa liden, at den ikke 
kunde iagttages; 1 ) saavel jorden som Jupiter derimod maatte have 
langt mere forkortede omdreiningsakser, dersom ikke tyngdekraften 
havde bragt orden i deres bestanddele. 
Det er ogsaa muligt, at Jupiters korte omdreiningstid er et tegn 
paa, hvor ungdomsfrisk denne største blandt planeterne endnu er. 
Schiaparellis nyeste undersøgelser over de to planeter, der staar solen 
nærmest, Merkur og Venus, viser paa det tydeligste, at flodbølgen i 
disse himmellegemers flydende dække i tidens løb bevirker, at om- 
dreiningshastigheden aftager, hvoraf det følger, at den største og der¬ 
for mod denne indvirkning modstandsdygtigste planet maa have den 
største omdreiningshastighed. I endnu høiere grad end maalningerne 
viser derfor undersøgelserne over dens fysikalske beskaffenhed, ved de 
hjælpemidler astrofysiken giver os ihænde, hvor langsomt forandrin- 
gerne foregaar i en saa stor masse. Denne fysikalske side af spørgs- 
maalet skal vi nu se paa. 
Den første opdagelse, som blev gjort efter opfindelsen af kikker¬ 
ten, var opdagelsen af Jupiters maaner i aaret 1610, og kort tid efter 
blev der ogsaa paa dens overflade fundet graa striber, der løber paral¬ 
lelt med Ækvator. Allerede med en almindelig theaterkikkert kan 
man se Jupiters maaner, og med en nogenlunde god kikkert kan en¬ 
hver uden vanskelighed se de omtalte striber. Eftersom kikkerterne 
er blevne forbedrede, har man imidlertid faaet øie paa flere og flere 
detaljer, men da det antagelig vilde være trættende at gjennemgaa. 
J ) Paa grund af omdreiningens langsomhed. 
