336 
Man ser, hvor godt disse observationer Svarer til hinanden. Men. 
saa er der ogsaa procentvis liden forskjel paa antallet af de over- 
skyede iagttagelsesnætter. Dr. Hambergs resultat 0.8° forskjel er jo 
heller ikke meget afvigende, skjønt de observationer, han har benyttet, 
skriver sig fra andre egne, der har ganske anden lokal bygning end 
Asker, ligesom det er midlet af iagttagelser fra flere stationer. 
Over 
aaben 
mark 
I skogen 
Forskjel 
% over¬ 
skyede 
n ætt er af 
observa- 
tionerne 
Anmerkninger 
Mai 1890 . 
6.27° 
7.45° 
1.18° 
62 
Ingen sne i skogen. 
— 1891. 
1.47° 
3.34° 
1.87° 
37 
Sneen i skogen laa. 
Dr. Hamberg har 
fundet for mai 
' —? . 
— 
0.60° 
— 
til 20de. 
Her finder jeg altsaa en betyielig større forskjel paa minimums- 
temperaturen i skogen end dr. Hamberg. Om det er lokale grunde 
tilstede f. eks. Askers kalkholdige, varme jordbund, hvilket frembriu- 
ger denne afvigelse, er ikke godt at sige. Muligens ogsaa thermo- 
meteret, der som nævnt hang under meget tætte grantræer, kan have 
vist høiere her om natten end ellers i skogen. Imidlertid hang ther- 
mometeret 1890 ikke under tætte grantræer, men dog inde i skogen,, 
og dog er forskjellen næsten 1.2° mod dr. Hambergs 0.6°. 
I mai 1890 indtraf der ingen frostnætter hverken over aaben: 
mark eller i skogen. I 1891 indtraf frost paa 9 af observationsnæt- 
terne (jeg fik ikke observere samtlige maanedens dage) over aaben 
mark, mens det inde i skogen ikke frøs en eneste nat. Forskjellen 
paa temperaturen 1890 og 1891 er temmelig stor, men saa er ogsaa. 
i dette sidste aar kun ca. 37 % af observationsnætterne overskyede,. 
resten mere eller mindre klare. Hegelen viser sig altsaa at holde 
stik; thi under klarveir skal nætterne i skogen være forholdsvis mil¬ 
dere, end naar det er overskyet. 
Efter mine observationer (væsentlig april, mai og juni) skal nem¬ 
lig under stille, klart veir thermometeret i regelen inde mellem 
træerne om natten vise 2 å 4° høiere end ude i den omgivende luft,, 
idet træerne hindrer udstraalingen i en betydelig grad. 
Jeg har hørt den mening blive udtalt, at grunden hertil nærmest- 
maatte søges i den varme, som træernes saftstigning om vaaren skulde- 
