338 
Den anden hovedregel bliver altsaa, at temperaturen under 
overskyet veir er ligedan i og udenfor skogen med den nys nævnte 
ubetydelige afvigelse. Laurentius Urdahl. 
Et ukjendt fastland. 1 ) 
Vi er vante til at prale med den antagelse, at der, paa nogle 
faa, velkjendte undtagelser nær, ikke er nogen større landstrækning, 
som i de store træk er ukjendt for os. Det er ikke tilfældet: ved 
sydpolen ligger der et umaadeligt fastland, som vi ved eksisterer, og 
bvis sandsynlige grænser vi kj ender nogenlunde, men som vi forresten 
ikke ved det ringeste om, ikke mere i vore dage end dengang, da 
terra australis incognita var afsat paa alle karter. 
Hele det umaadelige areal, som indesluttes af den syttiende bredde¬ 
grad (s. br.), en strækning paa over 5 millioner kvadratkilometer, er 
en isverden, i hvilken kun tre ekspeditioner er trængt ind. Det var 
de tre ekspeditioner, som stod uuder kommando af kaptein Cook 
(1772—75), kaptein Weddel (1823) og kaptein Sir James Clarke 
R oss (1839—43). Af disse tre reisende var det R oss, som trængte 
længst frem, idet han naaede til en afstand af blot 1 130 km. fra den 
geografiske sydpol, 3 200 km. syd for Otaga paa Ny-Zeeland. Ross 
trængte modigt frem gjennem alle de hindringer, som optaarnede sig 
mod ham, idet han snart brød sig vei gjennem pakisen, snart seilede 
i aabent vand, hvori der kun svømmede endel isflag og isfjelde om¬ 
kring, men hvor han til gjengjæld havde storm og uveir at kjæmpe 
med i haab om muligens at naa frem til den magnetiske sydpol. 
Han opdagede et høit vulkansk landstrøg, som strækker sig over otte 
breddegrader, og som er det sydligste land, vi kj ender. Dets gjennem- 
snitlige høide varierer mellem 2 500 og 3 000 meter og dets høieste 
punkt er, saavidt man med nogenlunde sikkerhed kan skjønne, vul¬ 
kanen Erebus, som Ross anslog til at naa en høide af henimod 7 500 
meter. Hans videre fremtrængen sydover stængtes af en lodret isvæg 
(paa 78Y4 0 s. br.), der fra det saakaldte Victoria land strakte sig 
over 700 km. østover. Ross seilede langs denne umaadelige isvold i 
9 Efter en artikel af Arthur Silva White F. E. S. E., sekretær ved 
Royal Scottish Geographical Society. 
